sou · GSB3103d5 · 2005-01-01 00:00:00 — En utveckling av IT föreslås öka tillgången till information men även andra medel för att sprida information ska användas. Det kan inte uteslutas att kravet på ökad informationsspridning kommer att innebära en kostnad. Där vissa landsting exempelvis (ref kap. 4.6.4) anger att de bedrivet aktiv informationsverksamhet medan till exempel uppger att planerade informations- insatser och uppsökande verksamhet inte har kunnat genomföras tycks det som om informationsspridningen fungerar olika. En uppkommen kostnadspost på grund av ökad informa- tionsspridning bör därför ej vara giltig för alla landsting/ regioner/kommuner varför kvantifiering i detta läget är svår att uppskatta. LSS personkrets – antal Antal personer som nyttjat insatsen rådgivning och annat person- ligt stöd har minskat från 18 1999 till 11 700 . Detta motsvarar en minskning med (ref Social- styrelsen. Statistik Socialtjänst 2004:2) som utvecklingen visar att antalet personer med insatser enligt LSS, exkl råd och stöd, har ökat . Det totala antalet personer som hade insatser enligt LSS uppskattas till mellan 53 000 och 55 000 personer. Minskningen av råd och stöd skulle kunna bero på att behovet av stödinsatser tillgodoses på annat sätt till exempel genom en utvecklad habilitering/rehab- ilitering och/eller osäkerhet kring innehållet i råd och stöd samt konsekvenserna av regeringsrättens tolkning att habiliterings- insatser inte kan betraktas som råd och stöd. Erfarenheterna från utredningsarbetet och synpunkter med brukarorganisationer pekar snarare på att det finns många behov som inte tillgodoses (ref kap. 5 samt bilaga 9 och 11). Utvecklingen av insatsen har varit mycket varierande inom olika län. De tre storstadslänen visar på en dramatisk minskning. I har antalet personer med råd och stöd minskat från 1 000 till 100 personer . I ett annat län som har antalet per- soner varit oförändrat 1 500. Även regionala skillnader före- kommer. Tio av de 21 länen står för av samtliga insatser. Norrlandslänen är här överrepresenterade, medan de tre folkrikaste länen genomgående har en avsevärt lägre andel (ref kap. 4.6.4). Osäkerheten kring hur många personer som är i behov av insat- sen är stor. Antalet nytillkomna individer och frånfälle av individer är i dessa siffror ej klarlagt. Den centrala frågeställningen i denna konsekvensanalys hänför sig till huruvida Råd och stöd- behovet är tillfredsställt eller ej. I ekonomiska termer uttrycks detta i frågeställningen: Existerar kostnaden för att tillfredsställa behovet eller kommer nya råd och stödanvändare att innebära en ny kostnad? Om kostnaden existerar innebär insatsen inga extra kostnader däremot uppstår frågan vem som bär kostnaden . LSS personkrets – omfattning i tid En annan avgörande faktor kring resurskalkylerande är hur ofta varje individ använder sig av Rådgivning och stöd i ett visst tids- perspektiv, det vill säga är användningen av engångskaraktär, är den sporadiskt eller ständigt återkommande. Denna aspekt återges också i utredningen (ref kap. 6.2.6) Särskilt personligt stöd kan för vissa brukare bli en fortlöpande process, som i många fall blir livslång och kräver en lång kedja av åtgärder För andra brukare kan särskilt personligt stöd begränsas till någon eller några åtgärder. Vid beräkning av långtidseffekter av det föreslagna förtydligandet bör uppmärksammas dessa olika behov. Utrednings- materialet ger inga uppgifter kring hur nyttjandegraden gestaltar sig. I och med ett förtydligande av och förändring av insatsen kommer med all sannolikhet både nyttjandegrad och omfattning av stödet att förändras. Såsom framkommer i betänkandet finns endast ett fåtal konkreta uppgifter kring antal personer som nyttjar stödformen och personkretsarnas storlek. Uppgifter om att antalet personer som använts sig av råd och stöd har minskat mellan åren 1997 till från 22 000 till 11 700 (Handikapp- reformen, slutrapport och kap. 4.6.4) har dokumenterats. redovisas att antalet personer som använt LSS exkl råd och stöd har ökat till till 51 500. Möjligheten att göra hållbara kalkyler för- svåras då uppgifter om personkretsens exakta storlek och denna grupps behov av råd och stöd ej är kartlagt. Valet att göra ekono- miska scenariobeskrivningar får därför fungera som det bästa möj- liga alternativet när verkligheten är osäker. I kartläggning 1999 (ref kap. 4.6.3) beräknades att av statsbidraget gick till råd och stöd och till habilitering. Personkretsen som använt råd och stöd uppgick då till 18 600. Vidare har uppgifter dokumenterats i denna utredning om att , det vill säga 32 miljoner använts till råd och stöd i novem- ber 2003. Trots att statsbidraget om var avsett att täcka merkostnader för den utökade personkretsen tycks det som om redovisade siffror om 36 respektive 32 miljoner avser använda medel för hela personkretsen. Redovisning har alltså ej gjorts för en diversifierad personkrets utan personkretsen har valts att redovisas i sin helhet. Uppgifter om att andra medel har tagits i anspråk för råd och stöd för hela personkretsen eller för den-icke-utökade- personkretsen finns ej kartlagda. Fortsatta ekonomiska resone- mang tar därför sin utgångspunkt i det definierade statsbidraget. Nedanstående tabell redovisar två ponerade utfall av förtydligandet av råd och stöd. Antal personer med råd och (miljoner kr) Uppgifterna utgår från utförd kartläggning (1999 och denna utredning ). Kost- naderna för effektuerat råd och stöd har minskat som antal personer minskat med ca 7 000. Resursåtgång per individ har alltså förändrats från till . Vad denna resursökning per person består i går ej att utläsa, men kan till exempel bero på ökad komplexitet i behov, färre personer som använder fler resurser och . Notera att hänsyn ej har tagits till penningvärdets förändring. I syfte att skapa en uppfattning om hur en efterfrågeökning påverkar resursåtgången har antagits att insatsen förändras proportionerligt med antalet personer som använder råd och stöd. Som utgångs- punkt har använts senast kända siffror, nämligen de . Rimligheten i detta antagande kan diskuteras men får fungera som utgångspunkt till dess uppföljning av kostnader för insatsen är kartlagd. I scenario I har antagits att gruppen personer fördubblats jämfört med uppgifter . I scenario II beräknas gruppen ha fördubblats jämfört med . I samtliga beskrivningar uppgår kostnaden för insatsen till långt under statsbidraget om . Såsom tidigare konstaterats är det förenat med svårigheter att bedöma kostnaderna för de i betänkandet föreslagna åtgärderna, bland annat beroende på den osäkerhet som finns beträffande omfattningen av personkretsen. Med hänsyn till detta understryks att det är av stor vikt att särskild uppföljning fortlöpande genom- förs när det gäller de ekonomiska konsekvenserna av det nu liggan- de förslaget. Vid LSS införande kalkylerades med att 100 000 personer skulle beviljas insatser. I av handikapprefor- men 1997 (1997:4) framkommer att endast 43 000 personer har beviljats insatser. Osäkerheten i giltiga siffror gör sig även gällande i de här föreliggande ekonomiska kalkylerna. En ekonomisk kon- sekvensanalys är en funktion av ett antal variabler. Identifierade variabler i delbetänkandet utgör eller kan utgöra kostnader för: Omfattning av antal personer Genom att redovisa antaganden och beräkningar kan tämligen enkelt resultatet verifieras eller förkastas då säkrare siffror framkommit. Ur finansiell synvinkel tycks förtydligandet i råd och stöd i hög grad innebära en omfördelning av redan öronmärkta medel, medel som användes inom habilitering och rehabilitering. I kost- nadsberäkningarna har även antagits att en viss efterfrågeökning kommer att ske. Under vissa givna antagande har dock visats att denna ökning ej kommer att leda till kostnader överstigande stats- bidraget. Enkätundersökning 2003 Rådgivning och annat personligt stöd Beslut om råd och stöd Insatser som bedöms ingå i råd och stöd Statsbidraget för råd och stöd Sambandet mellan råd och stöd och individuell plan genomförde utredningens sekretariat en enkät- undersökning om råd och stöd. Undersökningen omfattade två grupper av huvudmän – 21 landsting inklusive regioner och 14 kommuner med ansvar för råd och stöd. Enkäten innehåller totalt 27 frågeställningar om huvudmännens syn på insatsen råd och stöd. Undersökningen vill ge en bild av det aktuella läget när det gäller beslut om råd och stöd – omfattning och innehåll, hur styrning och organiserandet av insatsen sker, vilka modeller för utförande som finns och om de påverkar innehållet, hur tillämpning av insatsen används i relation till andra verksamheter finns det avgränsnings- problem. Hur använder huvudmännen det riktade statsbidraget? Denna redovisning sammanfattar ett urval av de mest centrala frågeställningarna i enkätundersökningen. Landstingen är normalt huvudmän för insatsen 9 § 1 LSS. I den aktuella undersökningen har de ansvaret för av alla insatser enligt råd och stöd. Totalt har 21 landsting medverkat i undersök- ningen och lämnat sina synpunkter på insatsen 9 §1 LSS – råd och stöd. Endast ett fåtal kommuner (14) har ansvar för insatsen 9 § 1 LSS. Ansvaret är dessutom begränsat. I har kommunerna ansva- ret endast för personkretsarna 1 och 2 och i / har kommunerna enbart ansvar för vuxna. Totalt har dessa kom- muner ansvar för av alla insatser enligt råd och stöd. Av de 14 kommuner som har någon form av ansvar för insatsen har 12 medverkat i enkätundersökningen. Beslut om råd och stöd Antalet nya gynnande beslut om insatsen råd och stöd som fattats av huvudmännen har legat tämligen stabilt . Fördelningen av beslut inom personkretsar: Personkrets 1 av insatserna , och . Gruppen psykiskt funktionshindrade är liten; , och . Variationerna i landet är stora. Förhållandevis få insatser har (48, 25, 15), (25, 27, 10), (0, 1, 0) och läns landsting (0, 2, 1). Detta kan jämföras med mot- svarande tal för (156, 126, 69), i Öster- götland (120, 113, 57) och i (103, 121, Tre norrlandslandsting redovisar stora skillnader i antal insat- har förhållandevis lite insatser (17, 6, 4) medan (179, 176, 117) och (134, 135, 71) har i särklass mest beviljade insatser i landet i förhållande till folkmängd. Flera landsting redovisar en minskning av antalet insatser ; (20, 8, 7), län (33, 26, 14), (21, 18, 5) och (38, 25, 15). Skillnaderna i antalet beviljade insatser mellan olika huvudmän är påtagliga. Huvudmännens kommentarer kan ge viss vägledning om bakgrundsfaktorer som kan påverka insatsens omfattning: Fler får sina behov av insatser tillgodosedda enligt hälso- och sjukvårdslagen. Antalet ansökningar ökar successivt . Delvis beror det på en ökad kunskap om insatsen på grund av aktiv informationsverk- samhet. Personkrets 1 får oftast den sökta insatsen genom ramen för habi- litering. Fler får sina behov av stöd tillgodosedda genom vår lotsning till rätt instans och har då inte behov av utredning och beslut om råd och stöd. Planerade informationsinsatser och uppsökande verksamhet har inte kunnat genomföras som det var tänkt, vilket är en förutsättning för att personer med stora varaktiga funktionshinder skall få kännedom om och tillgång till råd och stöd. De flesta enskilda personer som önskar information om råd och stöd enligt LSS frågar efter expertresurser i form av behandlingsinsat- ser, alltså enligt HSL eller önskar tätare behandlingsinsatser än vad de för tillfället erbjuds. Antalet nya beslut har minskat. Kan bero på att många vet att man inte kan få behandlingsinsatser som råd och stöd. Även fortsatt otyd- lighet vad råd och stöd är. Flera går in . De kommunala besluten om insatser enligt 9 § 1 LSS är få i förhål- lande till de som fattas av landsting och regioner. De tolv kommu- ner som redovisat sina insatser har haft en utveck- ling som antyder en viss ökning; 2000 (47), 2001 (57) och första (41). Kommentarerna från kommunerna är också få. kom- mun skriver att habiliteringsteamens aktiviteter samt hur verkstäl- ligheten av LSS-insatser går till påverkar antalet ansökningar om råd och stöd. Åre kommun, som inte har beviljat några ansökningar alls , skriver som kommentar att kunska- pen om insatsens innehåll är otillräcklig. har totalt 487 nya ansökningar om råd och stöd fått avslag. 2000; 206 avslag, 2001; 178 avslag, 2002 ; 103 avslag Några av huvudmännen kommenterar besluten på följande sätt: Tydligare vilka som omfattas av personkret- sen och att behandlingsinsatser inte ingår. Då söker man inte heller i samma omfattning. Flera återtar sin ansökan efter information. Vi har normalt inte så många avslag eftersom vi ofta lotsar till rätt instans och personerna får då sitt behov tillgodosett utan att behöva ett beslut. Att vi har så många 2001 beror på att avtalet mellan lands- tinget och avseende språkträning upp- hörde och föräldrarna använde då råd och stöd som ett påtrycknings- medel. När det gäller motiveringar för avslagen är den vanligaste att den begärda insatsen inte bedöms ingå i råd och stöd (). Av de få kommunala avslagen är denna motivering i särklass den vanligaste (). Andra vanliga motiveringar för avslag är att personen som söker inte tillhör personkretsen () och att behovet tillgodoses på annat sätt () I ett antal kommentarer utvecklar huvudmännen sina motiv för avslag: Insatsen ingår inte i råd och stöd. Gäller sjukgymnastik och logoped- insatser. Behovet tillgodoses genom att kommunens sjukgymnaster ger handledning till personliga assistenter samt vuxenhabiliteringens logoped ger behandling enligt HSL. Avslag på begäran om råd och stöd genom föräldrastödsenheten, eftersom behandlingsinsatser inte ingår i råd och stöd och då behovet är tillgodosett genom teamet på barnpsyk. Vuxenhabiliteringen verkställer råd och stöd. Det som de får är det som vuxenhabiliteringen kan erbjuda. Samtalstid som bedöms som behandling enligt HSL. Handledning till personliga assistenter. Ansökan om sjukgymnastbehandling. Specialpedagogiskt stöd i undervisning. Psykolog: bedöms vara av behandlingskaraktär. Gestalt- terapi: Behovet bedöms vara av behandlingskaraktär. Träning/ motion: Bedöms ej kunna tillgodogöra sig begärda insatser. Behovet ej definierat som ett problem utan som önskad yrkeskate- gori. Råd ges av annan. har en annorlunda tolkning av rätten till råd och stöd. / Bodenteamet skriver: Avslag får endast de personer som ej tillhör personkretsen. Vi tolkar LSS – insatsen rådgivning och annat personligt stöd som en insats i sig. Vi anser att personer som fyllt i ansökningsblanketten har behov av råd och stöd. Vi ifrågasätter inte sökandens behov av råd och stöd. Insatser som bedöms ingå i råd och stöd Då det gäller att beskriva vad som ingår i råd och stöd gör de flesta huvudmän en uppräkning av exempel på insatser. Information om funktionshindret. Kartläggning och utredning av enskild brukares behov. Rådgivning och annat personligt stöd riktat till brukare och anhöriga som innefattar information, kunskapsöverfö- ring och vägledning om funktionshindret och dess konsekvenser i var- dagen, förhållningssätt och strategier för att underlätta inlärning och främja en positiv utveckling, olika behandlingsmetoder, samhällsstöd och intresseorganisationer. Att i förekommande fall vara behjälplig vid samordning av insatser. Konsultation och kunskapsförmedling kring enskild brukare till bland annat personal i brukarens nätverk. Tillska- pande av träningsprogram (ej behandling). Stödsamtal, vägledning, hjälp vid upprättande av individuell plan. Stöd till anhöriga och andra närstående. Information och rådgivning om samhällets resurser. Kartläggning av individuella behov. Samord- ning av insatser och kontakter med olika myndigheter. Hjälp att strukturera vardagen. Råd angående träning av funktionsförmågan såsom åtgärdsprogram och träningsprogram. Stöd och instruktion till personal. Den klart dominerande insatsen är stöd av kurator. Även om den insatsen för vissa kan ges som habilitering, har kuratorsstöd välvilligt beviljats som råd och stöd enligt LSS. Ärenden om kuratorsstöd har ännu inte varit föremål för prövning i kammarrätt eller regeringsrätten. I övrigt har flera ansökningar beviljats vad gäller handledning och väg- ledning till föräldrar med handikappade – då främst stöd av psykolog eller specialpedagog. Samtal – kurator – individ- och anhörigstöd. Stöd i kontakt med myndighet. Rehab, planering – individuell plan. Instruktion till pati- enter, anhöriga och personliga assistenter. Råd och stöd för att få till en bra fritid (fritidskonsulent). stöd för kommunikation, exempelvis från . Rådgivning och stöd från alla inom hab förekommande yrkeskategorier. En något annorlunda beskrivning gör i : Generellt bedöms ordinarie insatser kunna ingå under förutsättning att insatsen ej är av behandlingskaraktär och att behovet ej är tillgodosett, till exempel psykolog, kurator, sjukgymnast, taktil massage, handledning till personalgrupper, logoped etcetera Därtill har taktil massage beviljats i några fall. Exempel på insatser: Råd, informa- tion och vägledning. Stödjande och orienterande samtal. Handledning till personal utifrån enskilds behov. Även flera av de kommuner som ingått i enkätundersökningen beskriver innehållet utifrån exempel: Stödsamtal utifrån individens behov även till närstående och perso- nal, krisbearbetning, pedagogisk rådgivning, viss logoped- och kost- rådgivningsinsats. Råd och stöd av expert inom orådena: dietist, arbetsterapeut, sjukgymnast, kurator, psykolog eller av annan person med kunskap om specifikt funktionshinder. Vanligen muntligt stöd/ samtal. Några av de landstingskommunala huvudmännen hänvisar till insatser enligt HSL som ersättning för råd och stöd: Stödkontakt med kurator, psykolog, pedagog. Rådgivning hos specia- list, till exempel logoped. Barn- och ungdomshabiliteringen erbjuder insatserna utan beslut om råd och stöd. Vi ger i första hand insatser enligt HSL till alla med svåra funk- tionshinder. Prövning sker första om man inte är nöjd. Vårt mål är att lösa problemet för personen själv och familjen. I flera sammanhang har LSS-insats avslagits, men ändå givits enligt HSL. Vid prövning ges LSS endast för råd och stöd – ej behandling. läns landsting kommenterar: I och med att lagstiftning, specialmotivering och förarbeten inte preci- serar insatsen kan frågan i princip inte besvaras. Innehållet i insatsen har därför också utvecklats olika inom olika landsting, mycket mot bakgrund av vad som i de olika landstingen erbjuds inom ramen för hälso- och sjukvård, habilitering och rehabilitering. När det gäller styrningen av hur råd och stöd skall tillämpas finns det hos de flesta landstingskommunala huvudmännen (15) poli- tiska ställningstagande. Sex landsting har uppgett att sådana ställ- ningstagande saknas. Endast två kommuner har uppgivit att man har politiska ställningstagande. I huvuddelen av landstingen (13) är landstingsstyrel- sen/ansvarig . Hos kommunerna är socialnämnden den vanligaste ansvariga nämnden (8). Tjugo landsting har beskrivit sin organisation för att utföra insatsen råd och stöd. Av dessa är det endast två, och , som har en renodlad organisation för råd och stöd. har en fristående organisation för vuxna där fyra lokala arbetslag verkställer alla råd och stödbeslut. I tio landsting sker utförandet inom habiliteringsverksamheter. Sådan modeller beskrivs till exempel av och : Tvärprofessionella team organiserade i habiliteringscenter för barn/ ungdomar och vuxna inom Handikapp och Habilitering. Habili- teringscenter arbetar både enligt LSS och HSL. Utförandet sker inom ramen för befintlig habiliteringsorganisation, både vad avser barn- ungdomar samt vuxna. Den ansvariga nämnden, leder hela verk- samhet enligt LSS. Nämnden äger enligt sitt reglemente rätt att uppdra åt anan inom regionen att utföra råd- och stödinsatser. I andra landsting kan i princip inom hela organisationen användas för att utföra råd och stödinsatser: Beslut om råd och annat personligt stöd skall kunna verkställas där kompetensen finns inom – alltså ingen definierad egen utförarorganisation i län Råd och stöd utföres av den verksamhet som bäst kan tillgodose behovet för den enskilde. Det innebär att insatsen kan utföras av alla enheter och kliniker inom regionen där ett specialistkunnande för LSS målgrupper finns. Finns inte insatsen inom regionen köps den externt av LSS-enheten. Verkställigheten sker där den aktuella yrkeskategorin finns, dvs inom alla verksamheter inom sjukvårdsområdet. De större kommunerna med råd och stödansvar t.ex. , och har oftast samverkande team som ger både råd och stöd och habilitering. Teamen är tvärfackligt samman- satta, men tjänsteköp är vanliga. De mindre kommunerna har färre handläggare och köper i större utsträckning tjänster utifrån för att verkställa råd och stödinsatser. Huvudmännen fick ta ställning till om de anser att utformningen av organisationen för råd och stöd har eller har haft någon inverkan på det faktiska innehållet i råd och stöd. Av de 20 svaren från landstingen har en klar majoritet (16) ansett att organisationsformen påverkar det faktiska innehållet. Upplevel- sen om för- respektive nackdelar är blandad – även om en majoritet anser att deras aktuella organisation är positiv: Eftersom vi gör utredning, diagnos och behandling i samma organisa- tion innebär det mindre administrativa problem och att vi gentemot enskilda inte behöver hänvisa vidare i onödan. Arbetar i stället mer med att bygga nätverk. Kombinationen vuxenhabilitering – LSS har medfört en flexibilitet när det gäller lagrum och fokus har mer kunnat läggas på individens behov. Vuxenhabiliteringen i län har en kvalificerad kompetens. Detta gör att vi erbjuder en bra habilitering så behovet av råd och stöd blir inte så stort. Någon kommentarer pekar på direkta svagheter i organisationen medan en större grupp av kommentarer beskriver både för- och nackdelar: Vilka ansvarar för råd och stöd till barn som inte tillhör habiliteringen? Känns lite konstigt att det är vi som handläggare som beslutar och sjukvården som utför, men det är kanske bra för brukarna. Vi har ingen organisation för råd och stöd. När resurserna minskar inom barnhab + BUP ökar behovet av råd och stöd – vi är där . Kurato- rerna har aviserat väntelistor för inskrivning – överklagningsbara beslut behövs då. Skild organisation i beslutsfasen har underlättat fokus på uppfölj- ning av rättspraxis och utveckling av specifika insatser enligt § 9.1 LSS, vilket påverkat ambitionen att vara väl insatt och ökat sakkunskapen på området. Därutöver kan man fundera över om även en samman- koppling mellan råd och stöd och habilitering i utförarledet i alla stycken är det optimala. Inom utförarorganisationen upplevs inte denna organisationslösning haft någon negativ inverkan på det faktiska innehållet. Positivt: Det är ingen begränsning i tillgång till olika kompetenser inom alla verksamheter. Negativt: Svårt att särbehandla en grupp med rättigheter inom hälso- och sjukvården som främst utgår från vård på lika villkor. Blir ofta detsamma som habilitering. Det kan för brukaren vara lättare att efterfråga råd- och stödinsatser om det finns en speciell organisation som endast har råd och stödinsatser. Nackdel med en separat råd- och stödorganisation kan vara att det blir gränsdragnings- problem med hab/ rehabverksamhet. Hos de ansvariga kommunerna är också upplevelsen blandad, men de större kommunerna tycks vara mer positiva och se mest förde- lar: Att ansvaret för råd och stöd ligger hos kommunen underlättar sam- arbetet med övriga LSS – insatser i kommunen, vilket är positivt för brukarna. Ser tydliga skillnader för grupp 3, där ansvaret ligger på . 1.Får i regi en mer psykosocial inriktning. Sannolikt skulle insatser från präglas av den medicinska kulturen. 2.Blir inom kommunen en av många insatser som kan erbjudas – ett naturligt alternativ. 3.Om psykologer finns inom den egna verksamheten kan de anlitas för personalhandledning, vilket indirekt kommer brukarna till gagn. Hur vi är organiserade har betydelse för hur insatsen ser ut.