sou · GSB325 · 2005-01-01 00:00:00 — Det går dock innehållsmässigt att finna stöd för sådan undervisning både i läroplanerna och i kursplanerna. Detta gäller särskilt vid en utvidgning av begreppet totalförsvars- undervisning till att också omfatta samhällets sårbarhet, säkerhet och skydd samt krishantering. En sådan totalförsvarsundervisning innehåller ett stort och ämnesöverskridande kunskapsområde som omfattar kunskapens olika former som, fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet. Det finns dock inte något enskilt ämne i skolan Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan som omfattar alla delar utan sådan undervisning skulle beröra många ämnen. Det är lättare att innehållsmässigt finna stöd för totalförsvars- undervisning i styrdokument än i gymnasieskolans. är obligatorisk och alla elever läser med några få undantag samma ämnen. Gymnasieskolan är indelad i program med olika ämnesinriktningar. Det är endast kurserna svenska A och B, samhällskunskap A, engelska A, idrott och hälsa A, estetisk verksam- het, matematik A och religionskunskap A, som är så kallade kärnäm- nena och därmed gemensamma för alla elever. Det är lärarna som tillsammans med eleverna planerar undervis- ningen och väljer stoff och arbetsmetoder för att nå målen i styr- dokumenten. Lärare och elever har därmed en stor frihet, som innebär att undervisningen kan variera i innehåll och genomförande mellan klasser i samma årskurs. Denna frihet kallas det lokala fri- rummet. Det är i detta frirum som undervisning om försvar, säker- hetspolitik och krishantering kan erbjudas. För att lärare och elever ska välja att arbeta med hela eller delar av kunskapsområdet krävs en attraktiv utformning som anpassas till skolans styrdokument och att innehållet upplevs som angeläget. Med nuvarande utformning av skolans styrdokument finns alltså inte något generellt stöd för undervisning om samhällets krishan- teringssystem, totalförsvar eller säkerhetspolitik. Det är endast genom att utnyttja skolans lokala frirum som sådan undervisning är möjlig. Kommunen ska i det lokala styrdokumentet, skolplanen, ge anvisningar till kommunens skolor om hur undervisningen ska ordnas för att målen i de nationella styrdokumenten ska nås. En totalförsvarsundervisning som anpassas till skolans styrdokument och som bidrar till att öka säkerheten i det kommunala krishanteringssystemet kan därför tjäna två syften och uppfattas som angelägen av både skola och kommun. Vad står i styrdokumenten ? De styrdokument som gäller för skolan är skollagen, Lpo 94 (läro- plan för de obligatoriska skolväsendet), Lpf 94 (läroplan för de fri- villiga skolformerna), programmål och kursplaner. Efter genomgång av skolans styrdokument kan konstateras att begrepp som totalförsvar och säkerhetspolitik inte nämns vare sig i Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan läroplaner eller i kursplaner. Ser man däremot till texternas innehåll finns många skrivningar i styrdokumenten som ger stöd för total- försvarsundervisning. Detta gäller särskilt vid en utvidgning av begreppet totalförsvarsundervisning till att också omfatta samhäl- lets sårbarhet, säkerhet och skydd samt krishantering. Jag har där- för i det följande utrett hur de olika styrdokumenten för grund- och gymnasieskola är utformade i de delar som beskriver kun- skapsområden inom vilka undervisning om totalförsvaret och sam- hällets krishantering kan tänkas ingå. I skollagens kapitel 1 Allmänna föreskrifter sägs att: Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i sam- arbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvars- kännande människor och samhällsmedlemmar. Hur ska skolan tillsammans med hemmen främja denna utveckling? Jag menar att ett viktigt kriterium är kunskap om och förståelse för hur det svenska samhället är uppbyggt samt de rättigheter och skyldigheter varje individ har. Detta uttrycks också i läroplanerna under skolans värdegrund och uppdrag, där skrivningen är densamma i både Lpo 94 och Lpf 94: Skolan har en viktig uppgift när det gäller att förmedla och hos elev- erna förankra de grundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på. Skolan skall förmedla de mer beständiga kunskaper som utgör den gemensamma referensram alla i samhället behöver. Undervisningen skall bedrivas i demokratiska arbetsformer och ut- veckla elevernas förmåga och vilja att ta personligt ansvar och förbe- reda eleverna för att aktivt deltaga i samhällslivet. Jag anser att i den gemensamma referensramen som alla i samhället behöver, skulle det kunna ingå kunskaper och färdigheter från den traditionella totalförsvarsundervisningen och i synnerhet sådana kunskaper som är kopplade till ett vidgat begrepp som innefattar samhällets hela krishanteringssystem. Dessa kunskaper och färdig- heter är nödvändiga för att aktivt kunna delta i samhällslivet. I läroplanerna anges vikten av att det i undervisningen anläggs fyra övergripande perspektiv. Dessa perspektiv ökar möjligheterna för eleverna att se sammanhang och skaffa sig en överblick som underlättar förståelse och lärande. Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan Genom ett historiskt perspektiv kan eleverna utveckla en bered- skap och utveckla sin förmåga till dynamiskt tän- kande. Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang. Det etiska perspektivet ska prägla skolans verksamhet för att ge grund för och främja elevernas förmåga att göra personliga ställningstaganden. Genom ett miljöperspektiv får eleverna möjlighet både att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor. Under- visningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa en hållbar utveckling. Intressanta kopplingar finns mellan totalförsvarsundervisning och dessa perspektiv. Totalförsvarsundervisningen är ämnesöver- gripande och kan rätt utförd bidra till överblick och helhet. Ett ekologiskt hållbart samhälle har en inneboende robusthet i form av kunskap och färdigheter hos de enskilda medborgarna och en uthållighet i samhällssystemen som gagnar samhällets förmåga att motstå påfrestningar av olika slag. En utvidgning av totalförsvarsundervisningen som även omfattar samhällets sårbarhet, säkerhet och skydd samt krishantering kan därför lämna viktiga bidrag till målet att skapa hållbar utveckling. I läroplanerna framhålls också vikten av grundläggande kunska- per om förutsättningarna för en god hälsa samt förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan och miljön. En utvidgad totalförsvarsundervisning omfattar också kunskaper och färdigheter som har betydelse för den egna hälsan och miljön. I läroplanerna finns tydliga mål och riktlinjer som uttrycker att skolans ansvar är att förmedla demokratins principer och att ut- veckla elevernas förmåga att arbeta i demokratiska former. Total- försvarsundervisningen kan i detta sammanhang bidra med värde- full kunskap, exempel hämtade ur verkligheten och ett arbetssätt som utvecklar elevernas förmåga att arbeta i demokratiska former. Det finns också ett tydligt stöd i styrdokumenten för att skolan ska utveckla kontakter med verksamheter utanför skolan som kan berika den som en lärande miljö. Rektor har ett särskilt ansvar för att eleverna får möjlighet att uppfatta större kunskapsområden som en helhet. För gäller också att läraren ska organisera undervisningen så att eleven får möjlighet att arbeta ämnesövergripande. Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan ningen är ämnesövergripande och kan rätt utförd bidra till över- blick och helhet. är obligatorisk och alla elever läser alla ämnen i lika stor utsträckning med vissa undantag som språk där eleven har olika valmöjligheter. Gymnasieskolan är uppdelad i olika program som eleven kan välja mellan. Programmen har olika inriktning och därmed läggs olika vikt vid olika skolämnen. Alla gymnasieelever läser med andra ord nödvändigtvis inte samma ämnen och kurser utan ämnes- inriktningen bestäms av programmets mål. Detta innebär att det i första hand är i de så kallade kärnämnena som undervisningen om totalförsvar kan bedrivas för att alla gymnasieelever ska nås. Kursplanerna för och gymnasieskolan har reviderats och gällande kursplaner gäller . I de tidigare kurs- planerna fanns i ämnet samhällskunskap för och gym- nasieskolan en skrivning att eleven ska känna till grunddragen i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Denna skrivning togs bort vid revideringen. Det finns mer eller mindre stöd för totalförsvarsundervisning i alla skolans ämnen. Inget ämne har dock sådan bredd att totalför- svarsundervisning i alla sina delar kan få stöd i ämnets kursplan. I kursplanerna för de samhällsorienterande ämnena i och i gymnasieskolans samhällskunskap A och religionskunskap A finns stöd för att belysa totalförsvarsfrågor som exempelvis rör: Demokratiska rättigheter och skyldigheter Folkrättsfrågor och internationella relationer Det svenska krishanteringssystemet samt samhällets sårbarhet, säkerhet och skydd Etiska resonemang som grund för ställningstaganden Resursfrågor och hållbar utveckling De naturorienterande ämnenas kursplaner för och gymnasieskolans kursplan för naturkunskap A har mål och inrikt- ning som gör det möjligt att ta upp frågor som exempelvis: Skydd mot farliga ämnen, miljö-, säkerhets- och hälsofrågor Energi och samhällets energiförsörjning Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan Resursfrågor och hållbar utveckling I ämne teknik ges i kursplanerna stöd för bland annat: Att praktiskt pröva redskap och tekniska hjälpmedel Hur teknik är länkad till olika och ofta inbördes beroende system Konsekvenser med olika typer av teknikanvändning och hur det påverkar våra livsvillkor Kursplanerna för bild och musik i ger möjlighet att exempelvis behandla frågor som rör bild och musik som medel för påverkan. ämne svenska och gymnasieskolans kurser svenska A och B har kursplaner som ger stöd för svenskämnet som ett red- skap för lärande inom olika kunskapsområden. Kursplanerna ger också stöd för att hos eleverna utveckla förmågan att söka infor- mation från olika källor samt kritiskt granska och värdera olika källor och budskap. Idrott och hälsa A i gymnasieskolan och idrott och hälsa i grund- skolan har kursplaner som gör det möjligt att undervisa om männi- skans grundbehov och hur dessa förhåller sig till psykiskt och fysiskt välbefinnande. Kursplanerna ger också stöd för undervis- ning om handlande i nöd- och katastrofsituationer. Kursplanen för ämnet hem- och konsumentkunskap i ger exempelvis stöd för undervisning som ger personliga färdighe- ter i matlagning, förmåga att anpassa sina handlingar till olika situ- ationer och föränderliga resurser samt hur handlingar i hushållet samspelar med hälsa, ekonomi och miljö. Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan Hur har styrdokumenten sett ut tidigare? Alla tre läroplanerna nämner totalförsvar och undervisning i total- försvarsfrågor. Det sker främst i kursplanerna för samhällskunskap på högstadium. För mellanstadiet finns skrivningar som möjliggör sådan undervisning. Lgr 62 har inte några bindande anvisningar för totalförsvarsun- dervisning men sådana finns i både Lgr 69 och Lgr 80. Förutom kunskaper om det svenska totalförsvaret tar Lgr 69 upp de krav som ställs på den enskilde medborgaren under bered- skapsförhållanden och krig. Lgr 80 anger att undervisningen även ska omfatta hur samhället fungerar under kriser och krig. I Lgr 62 kan vi hitta citat ur kursplanen för samhällskunskap som beskriver vad huvudmomenten i samhällskunskapen ska om- fatta på sidorna 242–243: Ett urval av viktigare samhällsfrågor, Internationellt samarbete och andra länders problem. Förslag ges till disposition av en studieplan i årskurs 9: Demokratins innebörd och problem, Medborgarna och försvaret; totalförsvarets ändamål och organisation, Internationellt samarbete och andra länders problem. Om jag går vidare till Lgr 69 så finner jag att läroplanens innehåll fördelas på en allmän del och en supplementdel. I läroplanens all- männa del ingår mål och riktlinjer, timplaner samt kursplaner. Sup- plementdelen innehåller kompletterande anvisningar, kommentarer och exempel till kursplanerna. I kursplanen för samhällskunskap finner jag följande huvudmo- ment för högstadiet i den allmänna delen av Lgr 69 på sidan 182: Några viktiga samhällsfrågor bl.a. rörande trafiken, miljövården, total- försvaret och bruket av tobak, alkohol och narkotika. Internationella problem, Internationellt samarbete. I supplementdelen för orienteringsämnen för högstadiet går att läsa på sidan 16–17: Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan Andra viktiga samhällsfrågor som skall tas upp rör bl.a. trafiken, mil- jövården, totalförsvaret och bruket av alkohol, narkotika och tobak. Olika uppfattningar om militärförsvar och pacifism bör också behandlas vid studium av landets totalförsvar och de krav som ställs på den enskilda medborgaren under beredskapsförhållanden och krig. I Lgr 80 finns under mål och riktlinjer en skrivelse om konflikter och konfliktlösning på sidan 33: Diskussion om konflikter och konfliktlösningar skall utgöra ett natur- ligt inslag i många sammanhang i skolans undervisning. Detta gäller inte enbart när skolan tar upp frågor om totalförsvar och fred, om lag och rätt och när man behandlar livsåskådningsfrågor. Under Mål för de samhällsorienterande ämnena på sidan 119 finns en skrivning om att värna de demokratiska rättigheterna och full- göra skyldigheterna som kan relateras till totalförsvarsfrågan: Undervisningen skall ge kunskaper om och förståelse för de lagar och normsystem som vårt samhälle vilar på. Den skall också leda till insikt om vikten av att värna om de demokratiska rättigheterna och fullgöra skyldigheterna. Under Människans verksamhet – Samhällsperspektivet anges för högstadiet angående fred och försvar följande på sidan 126: Fred och försvar: Politisk spänning och militära resurser i världen, Internationella strävanden i frågor om fred och samarbete, Den svenska neutralitetspolitiken; totalförsvaret och säkerhetspolitiken i övrigt, Hur samhället fungerar i kriser och krig. 1965 fick gymnasiet sin första läroplan, Lgy 65. Den förnyades i samband med att gymnasiet, och yrkes- skolan sammanförde till en skolform, gymnasieskolan. I Lgy 65 finner vi inget bindande krav på att behandla försvars- frågor i kursplanen för samhällskunskap. Två huvudmoment kan däremot tolkas som att dessa frågor skulle kunna behandlas, Inter- nationell politik och ekonomi samt Aktuella samhällsfrågor. När det gäller Internationell politik är följande två utdrag ur kommentartexten på sidan 240 av intresse: Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan Mot bakgrund av en diskussion av jämviktspolitiken som fredsgaranti kan småstaternas speciella säkerhetsproblem tas upp. Motiveringar för neutral utrikespolitik. En skildring av svensk utrikespolitik avslutar på ett naturligt sätt detta avsnitt. Några huvudlinjer kan följas. Den ena är alliansfriheten med försvarspolitiken som medel att hindra att landet automatiskt dras in i stormaktskrig. Den andra är försöken till folkrättsliga lösningar som svensk linje vid internationella konflikter. I huvudmomentet Aktuella samhällsfrågor anges ett antal exempel på teman. Ett av dessa är Försvaret i ett demokratiskt samhälle. Om jag tittar i Lgy 70 och dess kursplan för samhällskunskap finner jag att texten i första utgåvan avseende dessa moment är identisk med Lgy 65. Men, 1988 revideras kursplanen (Läroplaner 1988:82) och går en förändring av målbeskrivningen avseende försvars- och säkerhetspolitiken att utläsa på sidan 4: Med kännedom om såväl det förflutna som skall eleverna få beredskap att ta medansvar för och aktivt påverka utvecklingen samt möta förändringar i ett samhälle och en värld som kännetecknas av samverkan och konflikt. Eleverna skall utifrån studiet av skilda samhällsfrågor, som anknyter till deras erfarenheter, behov och intressen, förvärva vidgade och för- djupade kunskaper om förutsättningar för internationell utveckling och samlevnad, orsaker till konflikter och drivkrafter bakom militära rustningar, strävanden till konfliktlösning och samverkan mellan län- der och folk, den svenska säkerhetspolitikens mål och medel. 3.3Pilotstudie av totalförsvarsinformationen i skolan Följande pilotstudie har genomförts med syftet att ge en bild av hur, i vilka sammanhang och i vilken omfattning undervisning sker om totalförsvaret i och i gymnasieskolan. Studien har utförts som intervjuer av lärare. Intervjuerna har haft karaktären av samtal utifrån följande punkter, där lärarna fritt fått berätta om sina erfarenheter: Vad totalförsvarsundervisning/-information som begrepp inne- bär för läraren. Om klassen/skolan haft någon totalförsvarsundervisning och hur den i så fall bedrivits med avseende på: –fristående kurs eller ämnesintegrerad, –för- och efterarbete, Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan –koppling till styrdokumentens mål, Möjligheter med och hinder för undervisning i totalförsvarsfrå- gor. Intervjuerna har utförts med totalt nio lärare med en geografisk spridning över södra och . Avgränsning och urval av intervjuade lärare gör inte anspråk på att ge en heltäckande bild av hur undervisning i totalförsvarsfrågor sker i den svenska skolan. Syftet med pilotstudien har i stället varit att redovisa och åskådlig- göra hur sådan undervisning kan gestalta sig i den svenska skolan genom beskrivande nedslag – bilder ur verkligheten. Urvalet av lärare har gjorts så att de representerar årskurserna 4–9 och gymnasieskolan. Fyra av lärarna har dessutom valts därför att de haft någon form av totalförsvarsundervisning där företrädare för totalförsvaret medverkat. Övriga fem lärare har valts slumpmässigt. Klasslärare årskurs 5, storstadsregion: Läraren säger sig aldrig haft totalförsvarsundervisning med mellanstadieelever och avser då med detta information om det militära försvaret. Det civila försvaret har läraren inte heller berört som begrepp men samhällsfunktioner med uppgifter i det civila försvaret som exempelvis räddningstjänst hör till moment som tas upp i undervisningen. FN-dagen uppmärk- sammas i form av temadag då skolans elever arbetar med frågor som rör de mänskliga rättigheterna och alla människors lika värde. Alla elever får genom kommunens räddningstjänst undervis- ning i brandkunskap. I årskurs 4 deltog lärarens nuvarande klass i Årets , som är en överlevnadstävling för barn, arrangerad av Civilförsvarsförbun- det. Tävlingen genomförs en gång genom uppgifter som eleverna får över Internet. Till elevernas hjälp finns en faktabank på webbplats. Deltagande klasser har även möjlighet att få en kostnadsfri kurs i Säkerhet och Överlevnad med en instruktör från . Tävlingen är problemba- serad och eleverna ska redovisa hur de klarar sig i olika utsatta lägen. Klassen har arbetat tematiskt och ämnesövergripande med de ingående momenten under en heldag . Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan Temat inleddes med att en självskyddsinstruktör från höll kursen Säkerhet och Överlevnad med eleverna. Tävlingsuppgifternas utformning med åtföljande redovisning har inneburit att eleverna också fått tillfälle att praktiskt pröva olika sätt att minska sin egen sårbarhet. Uppgifterna har även engagerat vuxna, inte minst föräldrar, i elevernas omgivning. Läraren anser att arbetsområdet varit mycket uppskattat av ele- verna, särskilt de praktiska moment där eleverna fått lära sig att minska den egna och familjens sårbarhet. Läraren säger också att tävlingen motiverat eleverna att söka fakta och arbeta med den på ett sätt som uppfyller kursplanernas anvisningar. Klasslärare årskurs 6, landsbygdsskola i : Läraren har inte haft någon direkt totalförsvarsundervisning. Men i samband med att läraren ofta tar upp aktuella händelser i undervisningen har undervisningen ibland kommit in på frågor med anknytning till totalförsvaret. Läraren ger som exempel att man i klassen pratat om att det numera är färre ungdomar som får göra militärtjänst och att många förband lagts ned eftersom krigshotet mot är mycket mindre . FN-dagen hör till de teman som åter- kommer och vid sådana tillfällen kommer man i undervisningen in på de mänskliga rättigheterna och ibland också på hur FN använder sig av militär för att skapa fred. Samhällets sårbarhet har ofta dis- kuterats i klassen eftersom många av eleverna drabbats av elavbrott. Lärare, projektledare för temat Överlevnad, storstadsregion: Skolan där läraren arbetar har cirka 300 elever i åldrarna . Läraren har inte haft någon direkt undervisning i totalförsvars- frågor men säger att försvarsfrågor tas upp i samband med aktuella händelser. genomförs en temavecka där skolans alla elever är enga- gerade. Ett sådant tema har varit Överlevnad. Skolan kontaktade och frågade efter hjälp med att planera, organisera och genomföra projektet . En självskyddsin- struktör från förbundet utbildade först lärarlagen i självskyddskur- serna Säkerhet och Överlevnad och Hitta Vilse. Därefter utbildades alla elever i Säkerhet och Överlevnad. Kursen ger kunskaper om samhällets sårbarhet, människans grundbehov och hur dessa kan tillfredställas i olika utsatta lägen. Skolans elever delades in i faddergrupper med alla årskurser representerade. Varje grupp leddes av två gruppledare ur årskurs 8 och 9. Grupperna ställdes inför ett problem som alla i gruppen Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan skulle hjälpas åt att lösa. Problemet bestod i att gruppen var isole- rad någonstans ute i naturen utan möjlighet att ta hjälp av någon vuxen och helt utan förnödenheter. Gruppens uppgift blev därför att visa hur den skulle lösa behoven av vätska, mat, skydd, värme och hygien. Allt dokumenterades av eleverna och hölls en utvärdering då grupperna sammanfattade sina nya erfarenheter och kunskaper i en . redovisades senare av varje gruppmedlem i respektive klass. Läraren anser att eleverna genom temat dels lärt sig samarbeta med andra åldersgrupper, dels fått kunskaper om människokroppen, naturen och färdigheter som minskar den egna sårbarheten. De äldre eleverna har också kunnat använda erfaren- heterna från temat i annan undervisning. Samhällskunskapslärare årskurs 7–9, stad i : Läraren har tagit upp totalförsvarsfrågor i undervisningen och anser att det är viktiga kunskaper om samhället som alla elever behöver. har detta oftast skett i årskurs 9. Efter att eleverna arbetat med i historia och jordens över- levnad i geografi har man fortsatt med konflikter efter , oftast i form av ett tema under rubriken sen då – efter 1945? och Om något händer här - är vi beredda då? Temat har omfattat och varit schemabrytande på så sätt att eleverna arbetat med temats frågeställningar oavsett vilket ämne som återfunnits på det ordinarie sche- mat. Det innebär också att klassens övriga lärare varit engagerade i temat. Årets undervisning i temat har skett på så sätt att varje elev har valt någon av efterkrigstidens konflikter och sedan under tre halv- dagar fördjupat sina studier i denna. Övriga har använts till gemensamma lektioner och studiebesök under fråge- ställningen Var finns du i allt detta? då personliga färdigheter i första hjälpen, kommunens krishanteringssystem och det svenska totalförsvaret behandlats. Eleverna har gjort studiebesök till kom- munens beredskapsavdelning där en instruktör från civilförsvars- föreningen informerat om hot och risker i den egna kommunen, totalförsvaret, försvarsmaktens huvuduppgifter samt om vad kommunen, staten och civilförsvarsföreningen gör för att minska sårbarheten och riskerna. Eleverna fick också tillfälle att besöka kommunens beredskaps- lager och prova olika typer av andningsskydd. Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan Ett inplanerat besök av en svensk FN-soldat som skulle berätta om FN:s roll i konflikter blev tyvärr inställt.