sou · GSB368d4 · 2005-01-01 00:00:00 — Räknat på samtliga deltagande kommuner är andelen av arbetstiden som används för sjukvård inom det sär- skilda boendet . Ser man till enskilda kommuner ligger högst och lägst . Nio av de 21 delta- gande kommunerna ligger mellan . Inom LSS-boendet finns knappast några skillnader alls på länsnivå. I samtliga län utgörs mellan av den totala arbetstiden inom LSS-boende av sjukvård. Korttidsvård/-boende Sjukvårdsinnehållet är högt inom korttidsvården. Sjukvårdens andel av den totala arbetstiden är i , i och och i . Högst ligger och . Lägst ligger och . Dagverksamhetens innehåll varierar mellan kommunerna och inne- håller även daglig verksamhet med stöd av LSS. Enligt de instruktioner vi fick från vid studiens början har även dagrehabilitering redovisats under dagverksamhet i och . Förbundet har vid en senare analys av sitt eget material kommit fram till att verksamhe- ten inom dagrehabilitering mera liknar verksamheten inom kort- tidsboende och därför bör hänföras till den verksamhetsgruppen. Detta var inte möjligt att göra i efterhand i vårt material varför de båda materialen skiljer sig åt på denna punkt. Antalet rapporterade arbetspass är också lägre än för övriga verk- samheter vilket gör materialet mera osäkert, i synnerhet på kom- munnivå. Räknat på samtliga deltagande kommuner ligger andelen sjuk- vård inom dagverksamheten på . Hemsjukvårdens andel av den totala arbetstiden genomfördes på uppdrag av en studie med i stort sett samma metod som den som använts i detta sammanhang. Syftet med den studien var att få fram en upp- gift om hur stor andel av kommunens arbetstid och kostnader som ägnas åt hälso- och sjukvård. De verksamheter som studerades var de samma som i denna studie. I den studien kom man fram till att andelen av den arbetade tiden, som användes för hälso- och sjukvård, var . Detta kan jämföras med resultaten i denna studie som visar att an- delen hälso- och sjukvårdsuppgifter räknat på samtliga deltagande kommuner är . Andelen av den totala arbetstiden för hälso- och sjukvårdsupp- gifter i kommunerna (legitimerad och ej legitimerad personal in- räknad) är högre i kommuner som har tagit över hemsjukvården i ordinärt boende jämfört med kommuner där har kvar ansvaret för denna verksamhet. Huvuddelen av denna skillnad hänför sig till där sjukvårdsinnehållet för kommunens personal är relativt lågt i kommuner där har kvar an- svaret för hemsjukvården i ordinärt boende. Sammantaget för alla verksamheter ligger andelen hälso- och sjukvårdsuppgifter i deltagande kommuner från och , där kommunerna tagit över ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende, på . I och , där har kvar ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende, ligger andelen hälso- och sjukvårdsuppgifter på räknat på samtliga deltagande kommuner. Fördelning av kommunens totala årsarbetstid för hemsjukvård mellan olika verksamheter I tabell 4 redovisas hur kommunens totala årsarbetstid för hem- sjukvård fördelar sig mellan de olika verksamheterna. Andel av den totala årsarbetstiden som används för hälso- och sjukvårdsuppgifter inom respektive kommun fördelad per verksamhet, procent Cirka 80–av all tid för hälso- och sjukvårdsuppgifter som utförs av kommunen används inom hemtjänst och särskilt boende. Inkluderas även hälso- och sjukvårdsuppgifter inom kort- tidsvård/-boende, som svarar för av hälso- och sjukvårdsinsatserna, räknat på samtliga deltagande kommuner, kan man se att dessa tre verksamheter svarar för av den totala tid som kommunens personal använder för hälso- och sjukvårdsuppgifter. av den totala tiden för hälso- och sjukvårdsupp- gifter används för LSS-boende och används för dag- verksamhet. Dessa siffror ger en bild av de storleksordningar som det handlar om när man diskuterar omfattningen av hälso- och sjukvårdsupp- gifter inom kommunernas olika verksamheter. Fördelning av den ej legitimerade hälso- och sjukvårdspersonal- ens tid på olika aktiviteter I tidsanvändningsstudien är det den ej legitimerade hälso- och sjukvårdspersonalen som redovisar hur man an- vänder all arbetad tid. I samtliga deltagande kommuner i och an- vänds av den redovisade tiden i till social till hälso- och sjukvårdsuppgifter. är indirekt brukartid (varav är färdtid) och är ej brukarrelaterad tid och annat arbete. Motsvarande siffror från Svenska Kommunförbundets studie i och visar att mönstret är mycket likartat, med den skillnaden att man i dessa kommuner ägnar en större andel av tiden till hälso- och sjukvårdsuppgifter. I och används av den redovisade tiden i till social omsorg och används till hälso- och sjukvårds- uppgifter. är indirekt brukartid (varav är färdtid) och är ej brukarrelaterad tid och annat arbete. För den fortsatta bearbetningen av materialet har sedan den indirekta brukartiden samt ej brukarrelaterad tid och annat arbete fördelats proportionellt mellan uppgifter relaterade till social om- sorg och hälso- och sjukvård. Av tabell 5 framgår hur stor andel av den ej legitimerade personalens tid som används till hälso- och sjukvårdsuppgifter inom de olika verksamheterna, dels som direkt tid till hälso- och sjukvårdsuppgifter, enligt den redovisade tiden i tidsanvändningsstudien, och dels efter fördelning av den indirekta brukartiden och den ej brukarrelaterade tiden. Andel av den ej legitimerade personalens tid som används för hälso- och sjukvårdsuppgifter inom olika verksamheter (pro- cent) Kommuner som tagit över hem- Kommuner som inte tagit över hem- sjukvård inom ordinärt boende sjukvård inom ordinärt Boende Total tid för hälso- * Direkt brukartid (B) samt proportionell fördelning av C-C7+D+E Uppgifterna i denna tabell är underlag för beräkning av antalet års- arbetare för hemsjukvård för ej legitimerad personal i kommu- nerna. Av tabellen framgår bl.a. att den ej legitimerade personalen använder ungefär dubbelt så stor andel av sin arbetstid till hälso- och sjukvårdsuppgifter i ordinärt boende i de kommuner som har tagit över ansvaret för hemsjukvården som i de kommuner där har kvar detta ansvar. Hälso- och sjukvårdsuppgifter som den ej legitimerad perso- nalen utför i ordinärt boende De hälso- och sjukvårdsuppgifter som utförs av den ej legitimerade personalen inom har olika innehåll i kommuner som tagit över ansvaret för hemsjukvård inom det ordinära boendet och kommuner där har kvar detta ansvar. Som framgår av tabell 6 ligger tyngdpunkten i båda fallen på läkemedelshantering och insulingivning med penna, som enligt författningen också räknas in under begreppet läkemedelshanter- ing. Sammantaget utgör dessa arbetsuppgifter av den totala arbetstiden för den ej legitimerade personalen inom i kommuner som har tagit över ansvaret för hemsjuk- vården i ordinärt boende. I kommuner där har kvar detta ansvar används av den ej legitimerade hem- tjänstpersonalens tid till läkemedelshantering. I kommuner där har kvar ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende har kommunens personal inte redovisat någon tid på arbetsuppgifterna insulingivning med penna, provtagning, sondmatning eller såromläggning och lindning. Denna typ av upp- gifter utförs då uppenbarligen av personal och delege- ras inte till kommunens personal. Omfattningen av dessa uppgifter är dock relativt låg för den ej legitimerade personalen även i de kommuner som har tagit över ansvaret för hemsjukvården i det ordinära boendet, av den totala arbetstiden. Olika hälso- och sjukvårdsuppgifters andel av den totala arbetstiden för ej legitimerad personal i (procent) Kommuner som tagit över Kommuner som inte tagit hemsjukvård i ordinärt bo- över hemsjukvård i ordinärt Vård i livets slut Andra av dsk/ssk deleg. Hemsjukvård i ordinärt boende - jämförelser Den samlade hemsjukvårdsinsatsen i ordinärt boende inkluderar den tid som läggs ner på hemsjukvård både från kommunen och från . I de fall som kommun eller landsting anlitar entreprenörer för att utföra hemsjukvårdsuppgifter gäller att är inräknad hos respektive huvudman. Som tidigare påpekats ingår inte läkarinsatserna i det material som redovisas här vare sig när det gäller arbetstid eller kostnader. I studiens grundmaterial har vi fått fram uppgifter om hemsjuk- vårdens omfattning i termer av årsarbeten. Det gäller både för kommuner och landsting. Vi har också uppgifter om hur många av dessa årsarbeten som utförs av legitimerad personal respektive ej legitimerad personal. De kostnadsberäkningar som görs i nästa kapitel bygger på dessa uppgifter. Huvudsyftet med de genomförda studierna är att ge ökad kun- skap om hemsjukvårdens omfattning och om vilka skillnader som finns mellan kommuner som tagit över ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende och kommuner där har kvar detta an- svar. I detta kapitel jämförs omfattningen av kommunernas och landstingens hemsjukvård, inom ordinärt boende och totalt, relaterat till timmar och invånare 80+. Möjligheten att rela- tera hemsjukvårdens omfattning till gruppen äldre bidrar till att tydliggöra de skillnader som finns. Timmar hemsjukvård i ordinärt boende och invånare 80+ I tabell 7 redovisas den samlade personaltiden för hemsjukvård i ordinärt boende relaterad till antalet invånare 80+. Redovisningen avser både kommunernas och landstingens hemsjukvård inom de deltagande kommunerna. Tidsinsatsen för hemsjukvård i ordinärt boende, räknat och invånare 80+, är ungefär dubbelt så stor i den grupp kommu- ner som tagit över ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende som i den grupp kommuner där har kvar detta ansvar. Omfattningen av hemsjukvården i ordinärt boende är cirka och invånare 80+ i / , där kommunerna har ansvar för hemsjukvård i ordinärt boende. I /, där landstingen har kvar ansvaret för hem- sjukvård i ordinärt boende är omfattningen på hemsjukvården i ordinärt boende cirka och invånare 80+ när både och kommunens tid är sammanräknade. Total personaltid för hemsjukvård i ordinärt boende i deltagande kommuner, timmar och invånare 80+. Legitime- rad och ej legitimerad personal * = Läkartid ej inräknad Man skulle kunna tro att den tid som lägger ner på hemsjukvård i ordinärt boende tillsammans med den tid som kommunens personal lägger ner på hemsjukvård i ordinärt boende sammantaget skulle ge ungefär samma antal timmar hemsjukvård och invånare 80+. Så är dock inte fallet. Den tidsinsats som lägger ner är betydligt mindre än bortfallet på den kommunala sidan i de områden där har ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende. Skillnaden, räknat för samtliga kommuner i respektive grupp, är och invånare 80+. Orsakerna till dessa skillnader kan vi inte besvara utifrån de kun- skaper som kommit fram i denna studie. Resultaten väcker dock ett antal frågor. Kan det vara så att en samlad organisation, där kom- munen har ansvaret för all hemsjukvård, i högre grad ser helheten och invånarnas behov och försöker skapa resurser för att kunna tillgodose dessa medan en delad organisation får en mera splittrad bild och tenderar att skjuta över bollen till den andra parten och hoppas att behoven kommer att tillgodoses genom den andra huvudmannens försorg? Kan det vara så att hemsjukvården i lands- tingsorganisationen ges lägre prioritet i förhållande till alla andra hälso- och sjukvårdsuppgifter som skall sköta och att dessa patienter inte prioritera när trycket är högt från andra, starkare patientgrupper till exempel inom primärvården? Den totala årsarbetstidens fördelning på olika verksamheter Den totala årsarbetstiden för hemsjukvård i ordinärt boende, räknat och invånare 80+, är således betydligt lägre i kommu- ner där har kvar ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende. Ser man till hur den totala årsarbetstiden fördelar sig mellan de olika verksamheter där hemsjukvård ingår framkommer också att andelen tid för hemsjukvård i ordinärt boende är avsevärt lägre i kommuner där har kvar ansvaret för hemsjuk- vård i ordinärt boende. Bilaga 6 redovisar tidfördelningen mellan olika verksamheter för kommunernas egen personal. Det framgår att av årsarbetstiden används för hälso- och sjukvårdsinsatser i ordinärt boende i kommuner där har ansvar för hemsjukvården i ordinärt boende. I kommuner som har tagit över detta ansvar an- vänds däremot av årsarbetstiden för hälso- och sjukvårdsinsatser i ordinärt boende. I tabell 8 har även landstingens tid för hälso- och sjukvårdsupp- gifter i ordinärt boende räknats in. Även när så har skett är det bara av den totala tiden som har använts till hälso- och sjukvårdsuppgifter i ordinärt boende i de kommuner där lands- tinget har kvar detta ansvar. En större andel av den hälso- och sjukvård utförs således i sär- skilda boenden i /där har kvar an- svaret för hemsjukvård i ordinärt boende än i /där kommunerna har tagit över detta ansvar. Av bilaga 8 framgår att den totalt använda tiden för hälso- och sjukvårdsinsatser i ordinärt boende är cirka och invånare 80+ i /och i /. Tiden i särskilt boende är cirka och invånare 80+ i /och i /. Den totala tiden för hälso- och sjukvårdsupp- gifter i ordinärt boende och särskilt boende är lägre per invånare 80+ i /än i /. Andelen av personalens totala årsarbetstid som används till hälso- och sjukvårdsuppgifter fördelad per kommun och verk- samhetsområde, procent En slutsats är att det inte är någon större skillnad på omfattningen av hälso- och sjukvårdsuppgifter i särskilt boende och invånare 80+. Det är inom det ordinära boendet som tiden för hälso- och sjukvårdsinsatser och invånare 80+ blir avsevärt lägre i /än i /. Hur långt- gående slutsatser man kan dra av detta är svårt att veta. Ser man till varje län för sig framgår det av bilaga 8 att har lägst antal timmar för hälso- och sjukvårdsuppgifter och invånare 80+ både i ordinärt boende och särskilt boende och sammantaget. har högst antal timmar för hälso- och sjukvårdsuppgifter både i ordinärt och särskilt boende och sammantaget. och ligger på ungefär samma nivå när man lägger samman ordinärt och särskilt boende. I ligger dock tyngdpunkten på insatserna i särskilt boende medan det i är ungefär hälften av varje, med en liten övervikt mot hemsjukvård i ordinärt boende. Även efter detta kvarstår huvudintrycket att det finns en tendens till att större tonvikt läggs vid hemsjukvård i ordinärt boende i de områden där kommunerna har tagit över ansvaret för denna verk- samhet. Påverkas vårdtillfällen, vårddagar och medelvårdtider i sluten sjukhusvård av huvudmannaskapet för hemsjukvården? För att försöka få ett underlag för analysen av de redovisade skill- naderna beträffande omfattning av hemsjukvården i ordinärt boende har vi också tagit fram statistik från avseende vårdtillfällen, vårddagar och medelvårdtid i sluten vård . Materialet i sin helhet redovisas i bilaga 3. I tabell 9 redovisas läget i de landsting som är aktuella i denna studie. Även dessa siffror har relaterats till den äldre befolkningen. I detta fall är de åldersgrupper som är möjliga att hämta ur statistiken invånare 75+ respektive invånare 85+. Vi har valt att redovisa båda grupperna. SOU 2004:68 Bilaga 3 Vårdtillfällen, vårddagar och medelvårdtider i sluten somatisk vård , utdrag ur bilaga 3 Antalet vårdtillfällen och 1000 invånare 85+ är det samma för gruppen /(610) som för gruppen /(611). Per 1000 invånare 75+ ligger gruppen /något högre (533) än /(510). ligger högre än övriga landsting och lägre än övriga landsting. Medelvårdtiderna är i stort sett lika i tre av de fyra landsting som ingår i vår studie. ligger något högre än övriga. Uppgifterna om vårdtillfällen, vårddagar och medelvårdtider tyder, för de fyra landsting som ingår i denna studie, på att det inte finns någon större skillnad i konsumtion av slutenvård, som kan förklaras med vilken huvudman som har ansvaret för hemsjuk- vården i ordinärt boende. Ser man till samtliga landsting, bilaga 3, är det däremot så att gruppen landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende har något fler vårdtillfällen per 1000 invånare än gruppen landsting där kommunerna har tagit över hemsjukvården i ordinärt boende. Detta gäller både när man ser på åldersgruppen 85+. Det rör sig om 35 fler vårdtillfällen per 1000 invånare 75+ (565 och 530) respektive 40 fler vårdtillfällen per 1000 invånare 85+ (680 och 640). Medelvårdtiden är den samma för de landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvården i öppen vård och de landsting där kommunerna har tagit över detta ansvar. Andel av hälso- och sjukvårdsuppgifter som utförs av legitime- rad hälso- och sjukvårdspersonal En annan fråga som väckts under utredningens gång är om det finns någon skillnad i hur stor andel av hälso- och sjukvårdsupp- gifter som utförs av legitimerad respektive ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal relaterad till vilken huvudman som har ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende. Av tabell 10 framgår att det inte förefaller vara några större skill- nader. Beräknat på alla deltagande landsting är andelen av hälso- och sjukvårdsuppgifter i ordinärt boende som utförs av legitimerad personal . ligger högst med och lägst med cirka 31procent. Det finns således ingen systematisk skillnad som kan kopplas till vilken huvudman som har ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende. Andel av hälso- och sjukvårdsinsatserna i ordinärt boende som utförs av legitimerad respektive ej legitimerad perso- nal, kommunens och personal sammantaget (procent) Av bilaga 7 framgår att andelen av hälso- och sjukvårdsuppgifterna som utförs av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal är något högre i särskilda boenden än i ordinärt boende, respektive , räknat på samtliga deltagande kommu- ner. ligger högst av tiden för hälso- och sjukvårdsuppgifter som utförs av legitimerad hälso- och sjukvårds- personal i det särskilda boendet. ligger i särklass lägst med av tiden för hälso- och sjukvårdsuppgifter som utförs av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal i det sär- skilda boendet. Sammantaget ligger högst av tiden för hälso- och sjukvårdsuppgifter som utförs av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal, följt av med , Gävle- borg med och med . Om man sammantaget ser till andelen hälso- och sjukvårdsupp- gifter som utförs av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal i ordinärt och särskilt boende finns det inte heller någon systematisk skillnad relaterad till vem som har huvudmannaskapet för hemsjuk- vården. Beräkning av kostnader för hemsjukvård Personalkostnader för hemsjukvård i ordinärt boende i de del- tagande kommunerna De kostnadsberäkningar som görs i detta sammanhang utgår endast från personalkostnaderna. Se bilaga 4 med uppgifter från och . För landstingens del har vi även fått kostnadsuppgifter för var och en av de deltagande kommunerna genom PiP-statistiken. För del blev kostnadsbilden den samma när personaltiden relaterades till uppgifter om medellöner för respektive yrkesgrupp. För del blev kostnaden något lägre när medellöner tillämpades. Orsaken till denna skillnad vet vi inte . Mönstret när det gäller kostnader är, som förväntat, i stort sett det samma som när det gäller arbetad tid. Den framräknade kost- naden per län samt för /respektive /redovisas i tabell 11. Kommunen och personalkostnader för hemsjukvård i ordinärt boende (miljoner) * = Läkartid ej inräknad I bilaga 11 redovisas motsvarande uppgifter fördelade per delta- gande kommun. Tekniken för att räkna fram kostnaden för hemsjukvård i ordinärt boende bygger på att vi genom tidsanvändningsstudien i kommunerna fått fram uppgifter om hur stor del av den ej legiti- merade personalens tid som används för hälso- och sjukvårdsupp- gifter. Denna andel har multiplicerats med antalet årsarbetare för ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal i kommunens verksam- het. Detta har gett hur många årsarbeten av den ej legitimerade per- sonalens tid som används för hälso- och sjukvårdsuppgifter i ordinärt boende. Till detta läggs antalet årsarbeten för legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal inom kommunen. I de kommuner där lands- tinget har ansvar för hemsjukvården i ordinärt boende har lands- tingets personaltid för hälso- och sjukvårdsuppgifter i ordinärt boende lagts till. Antalet årsarbetare legitimerad respektive ej legi- timerad hälso- och sjukvårdspersonal har vi i detta fall fått fram från den PiP-statistik som landstingen i och har försett oss med. Antalet årsarbeten för legitimerad respektive ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal har därefter multiplicerats med den medellön för respektive kategori som vi fått uppgift om från respektive . För att kunna göra meningsfulla jämförelser mellan områden där landstingen har kvar ansvaret för hemsjukvård i öppen vår och om- råden där kommunerna har kvar detta ansvar har vi även när det gäller personalkostnaderna redovisat dessa och invånare 80+. Personalkostnader för hälso- och sjukvårdsinsatser i ordinärt boende och invånare 80+ Av tabell 12 framgår att kostnaden och invånare 80+ i ordinärt boende är mer än dubbelt så hög i /som i /. Kostnaden i , som ligger högst är nästan fyra gånger så hög som i , som ligger lägst. Total personalkostnad för hälso- och sjukvårdsinsatser i ordinärt boende, legitimerad och ej legitimerad hälso- och sjuk- vårds personal, kronor per invånare 80+ år * = Läkartid ej inräknad Den samlade personalkostnaden för och kommunens hemsjukvård i ordinärt boende är och in- vånare 80+ i . Motsvarande kostnad är i . I och där kommunerna har ansvaret för hemsjukvården i det ordinära boendet är kostnaden och invånare 80+ i och i . I detta sammanhang är en hög kostnad kopplad till en större per- sonalinsats. Det är därför rimligt att anta att det finns ett positivt samband mellan bättre servicenivå inom och en högre kostnadsnivå. andel av kostnaden för hemsjukvård i ordinärt boende är i och i . I och har kommunen hela kostanden för hemsjukvård i ordinärt boende. Personalkostnader för de samlade hälso- och sjukvårdsinsatserna och invånare 80+ Ser man till personalkostnaden för de samlade hälso- och sjuk- vårdsinsatserna i kommunen, inklusive hemsjukvård är mönstret i stort sett det samma. Kostnaden är lägst och in- vånare 80+ i med . I är mot- svarande kostnad , i och i . Total personalkostnad för hälso- och sjukvårdsinsatser i samtliga verksamheter i deltagande kommun, kronor och invånare 80+ * = Läkartid ej inräknad I bilaga 12 redovisas den totala personalkostnaden och invånare 80+ för hälso- och sjukvårdsinsatser i samtliga verksam- heter i alla deltagande kommuner. Spännvidden är stor, från i till i . Antal årsarbeten för hälso- och sjukvårdsinsatser i respektive kommun totalt och fördelad per verksamhet. Legitimerad och ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. (Kommunens personal och verksamhet) Andel av den totala årsarbetstiden för hälso- och sjukvårdsinsatser i respektive kommun, fördelad per verksamhet, procent. (Kommu- nens personal och verksamheter.) Andel av hälso- och sjukvårdsinsatserna i ordinärt boende, särskilt boende och samtliga verksamheter som utförs av legitimerad respektive ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal . Kommu- nens och personal (procent) i kommunen + hemsjukvård Ordinärt boende i kommunen + Total personaltid för hälso- och sjukvårdsuppgifter i ordinärt boende och särskilt boende i deltagande kommuner och in- vånare 80+ * = Läkartid ej inräknad Årsarbetare för hemsjukvård, i ordinärt boende, kommunernas och landstingens personal. Fördelad på legitimerad och ej legitimerad personal Årsarbetare för hälso- och sjukvårdsinsatser i hemtjänst och totalt, fördelad på ej legitimerad och legitimerad hälso- och sjukvårdsper- sonal. Kommunernas och landstingens personalkostnader för hemsjuk- vård i ordinärt boende i deltagande kommuner (miljoner kr) * = Läkartid ej inräknad Total personalkostnad för hälso- och sjukvårdsinsatser i samtliga verksamheter i deltagande kommuner, kronor och invånare 80+. Legitimerad och ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal i kommuner och landsting * = Läkartid ej inräknad