sou · GSB335d2 · 2005-01-01 00:00:00 — De tycker att arbetet har blivit mindre ensamt sedan försöket startade och att det är lättare än tidigare att skapa ett gemensamt förhållningssätt till eleverna när man samarbetar. Det vanligaste skälet till att lärarna i försöket upp- ger att de känner arbetsglädje är kontakten med eleverna. Detta skiljer dem sannolikt inte från lärare i andra skolor. Andra källor till arbetsglädje är kontakten med kollegorna, bekräftelsen på det egna arbetet när man känner att barnen mår bra, bekräftelse på den egna personen när eleverna litar på läraren samt den ständiga ut- vecklingen av verksamheten och den egna lärarrollen. Bland det som lärarna i studien uppger är tidsbristen den ojämförligt vanli- gaste källan till problem. Inte heller i detta fall skiljer de sig sanno- likt från lärare i skolor som inte ingår i försöket. Lärarna i fallstudien av m.fl.33 beskriver en ökad insyn i vad både kollegor och elever arbetar med. Därigenom kan mycket som dyker upp få en spontan lösning, vilket anses innebära att tiden med eleverna får en bättre kvalitet. Nackdelarna med att nästan all- tid befinna sig mitt bland elever och kollegor är att det är svårt att få vara i fred och att man måste gå ifrån för att få arbetsro för för- beredelser och utvärdering. Lärarna från såväl försöks- som refe- rensskolor uppger också att de ägnar betydligt mer tid än tidigare , Elevers och lärares lärande och lärmiljö ur ett lärarperspektiv, i m.fl. Utbildning utan nationell timplan i . Individualisering eller privatisering av lärprocessen, 2003. m.fl., Tidsanvändningen i skolan, 2003. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet åt att hjälpa eleverna i ämnen som de inte själva har utbildning för, något som de ibland upplever som pressande och frustrerande. Westlund34 menar att det är tydligt att planering och samverkan med andra utgör en mycket stor del av lärares arbetstid. För att klara arbetet utan timplan måste alla dra åt samma håll – annars klarar man inte arbetet utan timplan. Decentraliseringen till arbets- laget kan innebära att lärares individuella autonomi har minskat och att det i stället är lärarna som grupp (arbetslaget) som har fått mer att säga till om. Ytterligare en trend som märkt av är att lärare för olika åldersgrupper har blivit alltmer lika varandra. Lärarna 1–6 upp- lever att de fått ett ökat antal samarbetspartners medan 7–9 lärarna tycker sig samarbeta med färre personer . Dessutom har många lärare i skolans blivit mer specialiserade . beskriver också en spänning mellan nej- och jasägare, det gamla och nya, det invanda och okända, mellan rutiner och nyskapande. I viss utsträckning värderas lärare efter sin förmåga och vilja till förändring och de lärare som inte vill, kan eller törs leva i osäkerhet ses som ett hinder i utvecklingsarbetet. De flesta lärarna verkar ha tagit frirummet i besittning och arbetar aktivt med den större lokala frihet som finns att utforma sin och ele- vernas verksamhet. En del i denna nya ordning är att lärarna känner ett ökat ansvar för att eleverna skall nå målen. skriver om en ansvarskedja som påminner om ramsan katten på råttan och råttan på repet där ansvaret delegerats från statlig nivå till den lokala skolan och därefter till lärare som i sin tur lägger ansvar på eleverna. Lärarnas ökade ansvar för resultaten gör också att de känner ett ökat behov av kontroll. Lärarna riktar enligt sin yrkesidentitet mot det nya systemet som innebär oförutsägbarhet och en förmåga att navige- ra utan färdiga lösningar i en, i många stycken, gränslös och okänd terräng. Lärare måste på ett helt annat sätt ta i anspråk sin personlighet. Det finns enligt anledning att diskutera och studera vilka faktorer av mer personlig art som ingår i lärarkunska- pen, inte minst när det gäller inställning till förändringsarbete. Arbete utan timplan kräver dessutom enligt att läraren besitter organisationskompetens, som inbegriper överblick, mönster- seende och förmåga att läsa tillgängliga organisationsdelar. 34 I. , Gränslöst arbete – inom vissa gränser, 2003. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet finns enligt anledning att fundera över om det stora ansvar lärare känner och ger uttryck för är rimligt. Den bild som Elmeroth m.fl.35 får av försöket är att skolan är en organisation som är på väg. De flesta skolor i studien vittnar om hur försöket gett lärarna mod att pröva nya vägar. När man lämnar den trygghet som timplanen gett märks behovet av nya strukturer. I sina berättelser blottar lärarna en känsla av osäkerhet. Särskilt märks svårigheten att använda olika former av utvärderingar som hjälpmedel för att finna nya modeller för skolutveckling. Elmeroth m.fl. pekar på behovet av kompetensutveckling inom olika områden. Det handlar bl.a. om hur man på olika sätt skall dokumentera sin verksamhet. Lärarna uppger också att de behöver hjälp att utveckla det inre arbetet i skolan, t.ex. med att möta både elever och föräldrar på ett ännu bättre sätt. Enligt studien anser lärarna att den bästa kompetensutvecklingen är att få träffa perso- nal på andra skolor och pläderar därför för nätverk. Tid efterfrågas på bred front; för möten med lärare från andra skolor och för arbetet med de egna arbetskamraterna kring gemensamma förhåll- ningssätt och tolkningar av läroplanen. Bilden av arbetslagets centrala roll i försöksskolorna understryks av den särskilda bearbetningarna av det preliminära underlaget till NU03. Lärarna i försöksskolorna uppger i högre eller avsevärt högre grad än lärare i övriga skolor att de ofta för samtal med varandra inom arbetslaget för att för- djupa förståelsen av uppdraget, att de i arbetslaget regelbundet utvärderar sin verksamhet, att de i arbetslaget arbetar ämnesintegrerat med teman/arbets- områden, att det sker ett elevvårdande arbete inom arbetslaget, att den pedagogiska planeringen sker inom arbetslagets ram, att de inom arbetslaget samarbetar i den direkta undervisnings- situationen, att de inom arbetslaget informerar varandra om vad de arbetar med i de olika ämnena, att kollegor stödjer varandra inom arbetslaget, 35 E. Elmeroth m.fl., Tid för fostran, 2003. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet att den arbetsplatsförlagda tiden anses viktig för samarbetet och utvecklingen i arbetslaget samt att de i arbetslaget samarbetar kring föräldrasamverkan och ut- vecklingssamtal. som arbetslaget står i centrum för arbetet utan timplan ingår lärarna i försöksverksamheten i lika hög grad eller i högre grad än lärarna i övriga skolor också i ämnesgrupper. Av NU03 framgår vidare att lärarnas arbetstillfredsställelse är större i försöksskolorna än i övriga skolor. Det finns också en ten- dens till att lärarna i försöket har en högre trivsel än i övriga skolor. Lärarnas uppfattning om undervisningen skiljer sig inte bara mellan lärare i skolor som deltar i försöket och lärare i övriga sko- lor utan också mellan lärare i olika ämnen. Lärarna i försökssko- lorna skriver i lägre utsträckning under på påståendet att det före- kommer störande oljud och dålig ordning än lärarna i övriga skolor. Detta gäller för samtliga de fyra lärarkategorier som delegationen har gjort särskilda datakörningar för, dvs. lärare i svenska, matema- tik, bild samt idrott och hälsa. Sammantaget framstår det som lärarnas ansvar har ökat för plane- ring, målarbete och uppföljning av verksamheten. Ansvaret är gemen- samt för arbetslaget, vilket gör att lärarnas arbete har blivit mindre ensamt som lärarens uppdrag delvis förändrats. Förmåga att samarbeta och formulera gemensamma strategier har blivit en allt viktigare egenskap men också förmågan att tala för sitt ämne. Den övergripande bilden är att lärarna trivs bra med att arbeta utan timplan och känner arbetstillfredsställelse. Dock pekar man på en initialt ökad arbetsbörda och på tidsbrist. Att arbetsbördan generellt sett uppfattas som tung i skolan framgår av till skolan 200036. av lärarna upp- gav där att de var missnöjda med arbetsbelastningen medan att de var nöjda. Behovet av kompetensutveckling är tydligt, t.ex. vad gäller orga- nisationsutveckling samt planering och dokumentation. 36 Attityder till skolan 2000, nr 197, 2001. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet 6.7Skolledarnas roll och deras syn på försöket Skolledaren är en nyckelperson för arbetet i en skola utan timplan. Det är oerhört viktigt att skolledningen är insatt i elevernas och personalens behov, är pådrivande för att skapa goda och lärande miljöer samt för att stödja och stötta nya initiativ. I dokumentationen från skolorna finns exempel på att lärarna tagit initiativ till förändringsarbetet och skolledaren haft en mer tillbaka- dragen roll i processen. Det är en bild som överensstämmer med bilden av att mycket ansvar har delegerats till arbetslaget. Det vanligaste är dock att skolledaren beskrivs som drivande. I vissa fall har hon eller han upplevt sig ha svårt att få gehör för sina ambitio- ner. Att leda utvecklingen och arbetet i skolan enligt styrdokumenten, men även utifrån de av kommunen fattade besluten, kan enligt Sigfridsson37 ibland innebära dilemman. De ekonomiska ramar som sätts av kommunens demokratiskt valda beslutsfattare kan begränsa möjligheterna att genomföra den verksamhet som bedöms nödvän- dig av lärare och föräldrar/elever för att nå uppställda mål. Rektorn hamnar i en utsatt position genom sin ställning mellan politiska beslutsfattare, central skolförvaltning och den praktiska verksam- heten. I denna korseld riskerar rektorn att behöva försvara sig åt flera håll. I en enkätundersökning av uppmanades rektorerna att ange vilka faktorer som de anser vara mest styrande i skolans verksamhet. Lärarna, läroplanen, kursplanerna och skolans budget var (i denna ordning) de mest frekvent angivna faktorerna. 75 pro- cent av de tillfrågade rektorerna anser sig dock ha goda eller mycket goda möjligheter att påverka utvecklingen. Rektorerna tror enligt att undervisningen i skolan delvis kommer att förändras om timplanen tas bort och de flesta anser att läroplanens mål kommer att bli mer synliga. Samtliga rektorer motsätter sig uppfattningen att timplanen skulle vara ett medel att nå läroplansmålen medan ingen motsätter sig påståendet att ett borttagande av timplanen är nödvändigt. Rektorerna värde- rar kravet på helhet högt och har stor eller mycket stor tilltro till att kursplanemålen uppfylls vid tematiskt arbete, något som enligt indikerar att de har en positiv inställning till ett föränd- 37 B. , Rektor i skolans frirum, 2003. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet rat arbetssätt och en positiv förväntan på förändringsbenägna lära- re. De hinder som påtalas i förändringsarbetet är bl.a. traditioner, medarbetare som måste väntas in, olika , tid och resurser. Rektorerna visar stor variation i hur de utnyttjar den möjliga flexi- biliteten och till hur de ser på förändringstakten. Gemensamt för alla rektorer i Rapps studie38 är att de har svårt att hitta tid till pedagogisk ledning då sysslorna som chef och arbetsgivarföreträdare samt administrativt arbete upptar större delen av arbetstiden. I försöksskolorna ses vissa positiva ten- denser till att samtalet om hur tiden används och undervisningen organiseras intensifierats, även om rektors direkta medverkan i dessa diskussioner är begränsad. I försöksskolorna är det vanligt att rektorn låter några intresserade arbetslag bilda förtrupp i förnyelse- processerna. pekar på att rektorerna saknar stöd att verka pedagogiskt, både från den centrala och lokala nivån. I sin avslutande diskussion menar att det måste till betyd- ligt kraftfullare insatser såväl centralt som lokalt om timplanen av- skaffas för att de verksamhetsansvariga ska kunna genomföra beslu- tet. Försöksverksamheten möjliggör en friare tidsanvändning men utelämnar andra viktiga komponenter vilket gör att förändrings- takten går långsamt även om den går framåt. Enligt utgör svårhanterbara schemalåsningar, traditionell skolämneskultur, lokal- begränsningar, knappa resurser och svagt ledningsstöd i organisa- tionen starka begränsningar för rektor att kunna utöva ett peda- gogiskt strategiskt och operativt ledningsansvar. Det som enligt rektorerna i studien av m.fl.39 oftast väcker diskussion och konflikter när tiden skall struktureras är lärarnas tjänstgöringstid och hur de öppna passen ska utformas. Samtliga skolor i studien har öppna pass i varierande omfattning. Sju av åtta rektorer anger de ekonomiska resurserna som en av de mest styrande faktorerna för tidsplaneringen, sex av åtta anger lärarnas tjänstgöringsgrad respektive elevernas behov. Lokalerna, parallelläggning av ämnen, tjänstefördelningen och ämneslärar- systemet är faktorer som nämns av ungefär hälften av rektorerna. Rektorerna i samtliga de tre skolor som specialstuderats av m.fl. betonar att det är målen som ska styra, inte tiden. De är alla eniga om att timplanen har spelat ut sin roll och bör försvinna. I skolan Vill vara på framkant betonar rektorn sin roll att stödja och uppmuntra snarare än att driva på och komma med idéer medan 38P-O Rapp, Att leda och samordna utbildning utan timplan på högstadiet, 2003. m.fl., Skolans frihet och ansvar att styra sin tid, 2003. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet rektorn i skolan Behöver draghjälp liknar sig själv vid ett loko- motiv som drar de andra vagnarna. De faktorer som rektorerna tar upp som styrande och begränsande är skolans materiella förhållan- den, tillgång/brist på lärare med viss kompetens, styrdokumenten som exempelvis kursplaner och timplan (som fortfarande finns kvar i viss utsträckning), skolans undervisningstradition etc. Westlund40 menar att lärare och rektorer tvingas arbeta utan facit i en skola utan timplan. De som hon intervjuat nämner få modeller eller normgivande organisatoriska lösningar på hur arbetet kan eller skall se ut. Kristiansson41 har intervjuat nio rektorer från fem grundskolor med speciellt fokus på de senare åren. I skolan skall eleverna hjälpas till personlig utveckling, vilket innefattar social utveckling och kunskapsutveckling. Samspelet mellan den sociala utvecklingen och kunskapsutvecklingen ser dock olika ut beroende på vilken rektor som beskriver det. Gemensamt för alla rektorerna är att de ser skolans uppdrag som unikt gällande just kunskapsutveckling, men det varierar ändå om rektorerna vill lägga tyngdpunkten på kunskaps- utvecklingen eller elevernas sociala egenskaper. Sammantaget är bilden av skolledarnas roll delvis motsägelsefull. Å ena sidan har mycket ansvar i skolornas förts till arbetslaget. Å andra sidan är enigheten stor om skolledarnas viktiga roll för skolans utveckling. Att arbetslaget utvidgat sitt ansvarsområde inne- bär sannolikt inte att skolledarnas roll blir mindre viktig, men väl att den förändras. Även skolledarna har behov av kompetensutveck- ling när skolans strukturer och ansvarförhållanden förändras. 6.8Föräldrarnas insyn, delaktighet och inflytande I första årets dokumentationer redovisade mycket få skolor om och hur föräldrar gjorts delaktiga i och informerats om försöket. Detta har successivt blivit tydligare under de två följande åren. Mycket tyder på att detta speglar en faktisk förändring. Skolorna ger exem- pel på att målen diskuteras med både elever och föräldrar. Individu- ella utvecklingsplaner för eleverna är vanligt förekommande. Enligt skolorna tas de ofta fram i samråd mellan elev, föräldrar och ansva- , Gränslöst arbete – inom vissa gränser, 2003. , Rektorers förståelse av den elevaktiva skolan utan timplan, i m.fl. Utbildning utan nationella timplan i . Individualisering eller privatisering av lärprocessen, 2003. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet Det är vanligt att de planeringsböcker där eleverna plane- rar och kommenterar sitt arbete tas hem regelbundet till föräld- rarna för påskrift och kommentarer. Informationen till föräldrarna har enligt skolorna gjort dem mer trygga och öppna för de föränd- ringar som skolorna vill genomföra. Från föräldrahåll upplevdes från början en del skepsis mot det ökade ansvaret och det mer valbara schemat, men efterhand har opinionen svängt alltmer. Den bild som ges av skolornas dokumentationer bekräftas både av de iakttagelser som delegationen gjort vid besök i kommuner och på skolor samt vid delegationens hearing med föräldrar. Lärare och rektorer ger uttryck för en stark ambition att öka föräldrars infor- mation om och delaktighet i de egna barnens utveckling. Det sker ofta på det sätt skolorna har redogjort för i sina dokumentationer, dvs. genom användandet av individuella utvecklingsplaner, plane- ringsböcker, portfolios etc. Tydliggörandet av målen och uppfölj- ningen av hur eleverna når dessa är centralt i detta arbete. Det över- väldigande intrycket från delegationens hearing med föräldrar är att föräldrarna var mycket nöjda med den information de får om sina barns studieutveckling. Erfarenheten visar också att föräldrar som på detta sätt görs del- aktiga i sina egna barns studier även blir väl informerade och del- aktiga i hela skolans utveckling. I några fall delegationen har sett har det även lett till mer livfulla föräldraföreningar. Delaktigheten i beslutet att delta i försöksverksamheten har ofta varit mer begränsat. Det är enligt delegationens erfarenhet få för- äldrar som nåtts av någon information om timplaneförsöket. Den information som givits och den delaktighet som funnits har oftast kanaliserats via föräldraråd eller föräldrastyrelser där sådana finns eller via föräldraföreningens styrelse. Skolorna har lagt större vikt vid en mer fortlöpande delaktighet för föräldrarna i skolans ut- veckling än att informera om enskilda projekt. Enligt Westlund42 uppger lärarna att de nu känner ett större ansvar inför föräldrarna för att eleverna ska nå målen. Genom den indivi- duella dokumentationen, t.ex. måltabeller, blommor, snurror etc., kan elevernas utveckling följas, något som uppskattas mycket av föräldrarna. Det gör det också lättare för lärarna att visa hur elever- 42 I. , Gränslöst arbete – inom vissa gränser, 2003. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet na utvecklats sedan föregående utvecklingssamtal. Vissa skolor in- formerar dessutom föräldrarna om hur elevernas vecka varit genom att skicka hem planeringsboken. Även Elmeroth m.fl.43 pekar på hur föräldrarna i försöksskolorna dras med i arbetet med eleverna på ett naturligt sätt. Föräldrar har blivit mer informerade och mer delaktiga. Målen i basämnena finns nedbrutna till tydliga utvecklingsscheman (blommor) som barn och föräldrar lätt kan följa. Med ett undantag är det försöks- skolorna och inte referensskolorna som beskriver hur hemmen involveras. Av Hadenius44 enkätundersökning framgår att föräldrar till elever 8 i försöksskolorna är mindre nöjda med sin delaktighet i plane- ring och beslut samt efterfrågar mer delaktighet i detta avseende än föräldrar till elever 8 i jämförelseskolorna. är de mer positiva till hur skolan samarbetar med föräldrarna för att utveckla skolan, informationen om skolan, den fortlöpande informationen om barnets situation, lärarnas kunskap om barnets personliga situa- tion samt möjligheten att diskutera barnets skolsituation med lärare eller annan skolpersonal. Sammantaget innebär det förändrade arbetssättet att föräldrarna har gjorts mer delaktiga i och informerade om det egna barnets studier och som en konsekvens av detta också om skolans arbete. Att föräldrarna i försöksskolorna på samma gång är mer kritiska till brister i delaktigheten och mer positiva till samarbete och in- formation kan verka motsägelsefullt, men kan möjligen förklaras med att en förbättrad insyn ökat medvetenheten och därmed kra- ven på delaktighet. Beslutet att delta i försöksverksamheten har oftast förankrats i något representativt organ, inte med bredare grupper föräldrar. Elmeroth m.fl. Tid för fostran, 2003. , Utan timplan – ur lärares och elevers synvinklar, 2003. Enligt direktiven skall delegationen undersöka och värdera om och hur en avskaffad timplan medför en bättre måluppfyllelse för olika elevgrupper. Effekterna på studieresultaten är i det sammanhanget betydelsefulla och behandlas därför i ett separat kapitel. Tyngd- punkten i redovisningen ligger på resultaten i det avslutande året i eftersom den bygger på betygsresultat 9. Även de jämförelser som så här långt har kunnat göras av provresultaten från den nationella utvärderingen av (NU03) gäller år 9. En ambition är att i slutbetänkandet kunna ge en fylligare bild av studieresultaten även för de tidigare åren. Betygsresultaten och behörigheten till gymnasieskolan har ut- vecklats gynnsamt för försöksskolorna under försökets tre första år. Det gäller för samtliga elever och särskilt för pojkar respektive elever med utländsk bakgrund. Det gäller också för samtliga ämnen eller grupper med ämnen. Övriga skolor har inte haft en lika gynn- sam utveckling. Vissa skolor ger i sina dokumentationer exempel på hur försöket har påverkat elevernas studieresultat. Kunskapsresultaten har blivit bättre . Fler elever når målen. Lärarutvärderingar visar att man tycker att många elever når längre med eget arbete än i traditionell undervisning samt att man tycker att det ger en möjlighet att hinna stötta svagpresterande elever . . . Möjligheten att möta eleverna mer individuellt, att sätta mål utifrån varje elevs förutsättningar, att vara flexibel i sammansättningen av grupper och att inte styras av en timplan har bidragit till det förbättra- de resultatet. Självklart är detta enskilda iakttagelser som endast kan tolkas till- sammans med övrig uppföljning och utvärdering. 7.2Betygsresultat och behörighet till gymnasieskolan Uppgifter om betyg och behörighet till gymnasieskolans nationella program är viktiga underlag vid en bedömning av studieresultaten. Det gäller även om de endast redovisar resultaten 9. Uppgif- terna nedan är hämtade ur uppföljningssystem. Inför urvalet till gymnasieskolan beräknas elevernas meritvärde. Det beräknas som summan av betygsvärdena för de 16 bästa bety- gen i elevens slutbetyg från år 9. Både grundskolorna i försöksverksamheten och övriga grundskolor har ökat sitt genom- snittliga meritvärde (se tabell 7.1). Ökningen var större för timplaneförsökets skolor än för övriga skolor. Från att /00 ha haft ett något lägre meritvärde än eleverna från övriga skolor hade de vid utgången av /03 ett något högre meritvärde. Det gäller för både pojkar och flickor samt för elever med utländsk och svensk bakgrund. Föränd- ringen har skett successivt . Ökningen i meritvärde var för samtliga elever 3,6 poäng för för- söksskolorna /00 till 2002/03, att jämföra med en ökning på 1,6 poäng för övriga skolor. Kraftigast var skillnaden för pojkar respektive elever med utländsk bakgrund. Ökningen för pojkar var 5,1 poäng för skolorna i försöket, att jämföra med 2,4 poäng för övriga skolor. För elever med utländsk bakgrund var ökningen hela 6,6 poäng för försöksskolorna, att jämföra med 1,4 för övriga skolor. SOU 2004:35 Elevernas studieresultat Tabell 7.1 Meritvärde för elever som avslutade år 9 – elever med ut- Anm. Meritvärde beräknas endast för de elever som fått betyg i minst ett ämne. Det är värt att notera att meritvärdet varierar mer mellan olika kommungrupper än mellan timplaneförsökets skolor och övriga skolor. av eleverna i avslutar år 9 utan att nå kunskapsmålen i ett eller flera ämnen (se tabell 7.2). När försö- ket inleddes var andelen som saknade fullständiga betyg högre i skolor som deltar i försöket än i övriga skolor, att jämföra . Under försökets gång ökade först andelen för försöksskolorna, till /01, för att sedan minska till /03. För övriga skolor har utvecklingen varit den motsatta. Från att i utgångsläget ha haft en lägre andel elever som avslutar år 9 utan att ha nått målen i ett eller flera ämnen än försöksskolorna har de nu en högre andel. För skolorna i timplaneförsöket har utvecklingen varit positiv för gruppen pojkar respektive gruppen elever med utländsk bakgrund.