sou · GSB360 · 2005-01-01 00:00:00 — EGL organiserades in i den statliga myndigheten 1997 som lyder direkt under Ministry for Economic Affairs (). Senter handhar frå- gor som rör bidrag till forskning och utveckling för den nationella industrin. Inom Senter finns även för . EGL arbetar även på uppdrag av ministerierna för utbildning och forskning, jordbruk, miljö, hälsa och transport. EGL har en enhetschef och ca 35 anställda. Alla är statliga tjäns- temän. Flertalet av de anställda arbetar med information och råd- givning rörande EU:s ramprogram. Det finns ett sekretariat inom EGL som organiserar konferenser och workshops. fungerar även som front desk och svarar på enklare frågor om ramprogrammet. EGL har två jurister för rådgivning rörande de legala aspekterna av projektansökningar och kontrakt. Det finns även en controller för den egna verksamheten. EGL:s har en egen budget som är skild från Senters ekonomi. omfattar budgeten 3,4 miljoner EURO. De olika ministe- rierna bidrar till EGL:s budget. Men av budgeten kommer från Kommissionen för uppdrag som EGL genomför. EGL finns representerat i genom det nederländska kon- toret kallat . Där finns motsvarande en och en halv heltidsan- ställd samt en sekreterare. Tillsammans representerar de EGL, ve- tenskapsakademien och det nederländska högskoleförbundet (VSNU) samt det teknikvetenskapliga forskningsrådet (TNO). har ingen legal status men personalen är anställd av EGL. Det bör tilläggas att det geografiska avståndet mellan och är förhållandevis kort. EGL har till uppgift att främja det nederländska deltagandet i EU:s ramprogram. EGL:s huvudsakliga verksamhet utgörs av in- formation, rådgivning, utbildning och partnersökning rörande EU:s ramprogram. Det finns även en funktion för statistisk upp- följning. Den information, rådgivning och partnersökning som EGL utför är kostnadsfri för de sökande. EGL tar dock betalt för vissa kurser och konferenser. Universiteten, som i regel har egna EU-koordinatorer, utgör un- gefär av EGL:s kundunderlag. Därutöver är det forsk- ningsinstitut, mindre och medelstora företag och även stora företag som använder sig av EGL:s stöd. Stora företag som , som har en egen kompetens på området, vill ibland ha en s.k. second opinion från EGL i samband med en ansökan. När det gäller information ger EGL ut ett nyhetsbrev varje må- nad kallat R&D in Europe. Det sänds som e-post och finns också på en egen hemsida. Även en årlig publikation ges ut; Guide for European R&D med en komplett översikt över alla europeiska forskningsprogram med praktisk information. EGL har också en målgruppsrelaterad information. Ett särskilt elektroniskt nyhets- brev ges ut till småföretag och deras intresseorganisationer. Även en periodiskt återkommande skrift , som fokuse- rar på småföretag som varit framgångsrika, publiceras och distribu- eras. Målgruppsanpassad information sänds även till projektansva- riga för respektive tematiskt område inom ramprogrammet. EGL arrangerar regelbundet informationsmöten, workshops och konfe- renser i såväl som utomlands. EGL inbjuder även till träffar i samband med utlysningar på olika ställen i . Det kan noteras att EGL, i likhet med EU/, inte skri- ver ansökningar åt sökande parter och är aldrig själv en sökande part. EGL agerar inte heller som lobbyingorganisation. EGL har ingen formell plattform för att aktivt påverka dagordningen inför det sjunde ramprogrammet. Ytterligare ett uppdrag för EGL är att ansvara för den holländska grenen av Innovation Relay Centers. EGL deltar också i nätverket för Euro Info Centers tillsammans med . EGL är NCP-ansvarig organisation. Inom sjätte ramprogrammet omfattar det 14 områden. Förutom de tematiska områdena ingår bl.a., och . De NCP-ansvariga har en vetenskaplig kompetens med överblick över forskningen i det egna landet vilket medför att de kan se samordningsmöjligheter med EU:s rampro- gram. Industrin är en viktig målgrupp för EGL och därmed även kontakter med SME. En fördel för EGL är att de genom Senter får tillgång till alla nödvändiga kanaler för att nå SME och andra före- tag. Ledamöterna i programkommittéerna utgörs av tjänstemän i mi- nisterierna. De NCP-ansvariga vid EGL är i många fall experter i programkommittéerna. Men det finns även experter inom Nedelandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek (NWO), som närmast motsvarar i , för vissa programkommittéer. Dessa är dock inte NCP-ansvariga. En viktig del av NCP-ansvaret är att ge stöd i olika former till kom- mittéledamöterna. Ministeriet för Economic Affairs inbjuder till månatliga möten med ledamöter och experter från NWO och EGL för information och diskussion av t.ex. communications från Kommissionen. Som expert i en programkommitté får NCP genom sin ledamot tillgång till kodordet till Kommissionens databas . De kan på så sätt ge information från kommittémötena. Detta sker med dis- kretion så att inte känsliga uppgifter lämnas ut. Som statliga tjäns- temän följer de regler och normer som finns för tjänsteutövningen. Det kan emellertid noteras att någon motsvarighet till den svenska offentlighetsprincipen inte finns i den nederländska administratio- nen. De NCP-ansvariga experterna deltar ibland i kommittémö- tena. Men vanligen är det ledamoten som företräder landet. har i vissa fall även en roll som sekreterare, t.ex. i de nationella refe- rensgrupperna. Vid sidan av EGL är även NWO en aktör för samverkan inom EU:s ramprogram. Men huvudansvaret ligger på EGL. NWO är dock aktiva i och har satt upp ett sekretariat för att delta och lära sig verksamheten. Enligt enhetschefen uppfattas verksamheten inom EGL som nå- got udda inom Senter. EGL profilerar sig också genom att de har en egen logotyp tillsammans med Senters logotyp. Företrädarna för EGL poängterar att NCP-uppdraget är av yt- terst central vikt för organisationen. Det ger organisationen en sär- skild status i det nationella systemet. Ledaren för EGL pekade också på betydelsen av att organisato- riskt tillhöra en större organisation som Senter. EGL får därigenom administrativt stöd och framför allt kvalificerad hjälp med datorsy- stem och databaser. En av medarbetarna som arbetat i organisationen menade emellertid att EGL präglades av större flexibilitet och mindre byråkrati när verksamheten bedrevs i stiftelseform . EGL har sökt och blivit certifierade i enlighet med ISO 9000. Den norm som tillämpats för bedömningen är att en förfrågan skall vara besvarad . Regeringen gör också resultatbe- dömningar av EGL:s verksamhet. Bedömningen sker genom en analys av skillnaden mellan hur framgångsrika ansökningarna är som fått råd och stöd av EGL jämfört med ansökningar som sänts direkt till Kommissionen. Det har visat sig att andelen framgångs- rika ansökningar är högre för dem som fått hjälp av EGL. Det bör tilläggas att bland dem finns det ett relativt stort antal nya ovana ansökare. I är det Cooperation (BIT) som svarar för information, rådgivning och statistik rörande nationens medverkan i EU:s ramprogram för forskning. BIT bildades och hade då 10 anställda. EGL i stod som förebild vid bildandet av organisationen. Idéerna bakom bildandet av BIT var att skapa en organisation för alla målgrupper inom EU:s ramprogram. en struktur som motsvarade EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Sekretariaten för EUREKA och COST skulle integreras i verksamheten. Organisationen skulle även svara för koordinationen mellan den nationella nivån och regionerna. BIT har nästan 60 anställda och en budget på 6–7 miljoner EURO. BIT arbetar på uppdrag av tre ministerier. Det är ministe- riet för utbildning, forskning och kultur, ministeriet för transport, innovation och teknik samt ministeriet för ekonomi och arbets- marknad som är huvudmän för verksamheten. En betydelsefull in- tressent i BITs verksamhet är Economic Chamber som represente- rar näringslivets intresse för forskning och teknisk utveckling. Andra uppdragsgivare är de tre bundesländer som finns i . Ytterligare intressenter är , , och Associa- tion of . BIT är inte en statlig organisation utan en association. Associa- tionsformen baseras på en särskild lagstiftning. Organisationen styrs av en medlemsförsamling. Medlemmarna har viktad rösträtt i förhållande till sitt ägarskap. Församlingen väljer inom sig styrelsen för BIT. BIT har en direktör och vice direktör för sin ledning. Organisa- tionen följer strukturen i sjätte ramprogrammet med enheter för respektive tematiskt program och särprogram. Det finns ett och en avdelning för juridisk och ekonomisk rådgivning och drift av databaser. BITs uppdrag är att stödja implementeringen av EU:s rampro- gram för forskning och andra relaterade internationella utveck- lingsinitiativ. BIT skall också verka för att utveckla del- tagande i ramprogrammets aktiviteter. BIT ska stödja koordine- ringen av nationella och internationella forskningsaktiviteter. BITs mål är att erbjuda fri användarvänlig information. Den skall ge lika tillgång till information för alla parter avseende internatio- nellt samarbete inom ramprogrammet. BIT medverkar i konferen- ser, seminarier och utställningar för att informera om rampro- grammet och dess aktiviteter. BIT gör även målgruppsinriktade insatser inom vissa programområden. Ambitionen är att ge infor- mation i förhållande till mottagargruppens behov och ge informa- tion på rätt nivå. En annan del är att ge sökande stöd med partner- sökning. BIT svarar även för uppföljningen av medverkan i ramprogrammet. Databasen och uppföljningssystemet har stått som modell för utvecklingen i andra länder. BITs kundkrets består av 14 000 organisationer med totalt 28 000 personer. Enligt BITs egna mätningar är de klienter som använder BITs stöd mer framgångsrika med sina ansökningar än andra. BIT samarbetar med regionala centra som främjar forskning inom EU:s ramprogram, universitet och handelskammare samt andra aktörer inom sektorn. BITs ambition är också att hitta sy- nergieffekter mellan olika kompetenscentra och nationella respek- tive regionala program. BIT har med stöd av Kommissionen en omfattande internatio- nell verksamhet inom ramprogrammet. Det medför att tio av de 60 anställda finansieras av Kommissionen. Det internationella samar- betet i handlar om att genom Specific Support Actions underlätta medverkan från länder som , , och Tur- kiet. BIT har även ett utbyte med . BIT fungerar som koordi- nator för sådana projekt. BIT är NCP-ansvarig organisation för alla särprogram inom EU:s ramprogram för forskning. De NCP-ansvariga har nära kon- takt med ledamöter, branschorganisationer, de regionala kontoren och företag. De NCP-ansvariga är ofta även experter i program- kommittéerna. Som experter får de tillgång till kodordet till databa- sen Circa efter förfrågan från regeringen till Kommissionen. De NCP-ansvariga har en bakgrund som forskare vilket medför att de har en god överblick över den nationella forskningen. Enligt Ministeriet för utbildning, vetenskap och kultur finns det en policy att ha en huvudansvarig nationell organisation för stöd och råd rörande EU:s ramprogram. Men finns det ett po- litiskt beslut om att det ska finnas personer vid regionala kontor som har kunskap om EU:s ramprogram. Dessa fungerar som en form av regionala NCP:s. De får sin utbildning av BIT. Ledamöterna i programkommittéerna utses av ministeriet för utbildning, forskning och kultur och ministeriet för transport. Dessa personer är högre tjänstemän inom ministerierna. BIT har ett nära samarbete med ledamöterna. På nationell nivå bildas kom- mittéer för de olika områdena med ledamoten som ordförande, tillika expert och forskare. NCP deltar relativt fre- kvent även i programkommittémötena. BIT har efter ett eget beslut inget kontor i . Däremot har Economic Chamber ett kontor i med elva anställda. Bland dem finns det en person som på halvtid hand- lägger forskningsfrågor. BIT har ett nära samarbete med Economic Chambers kontor såväl i som i många andra länder. BITs beslut att inte ha ett kontor i grundades dels på att organi- sationen stod inför en ekonomisk kris, dels på den begränsade nytta man hade av att ha två personer på plats. Samarbetet inom IGLO var intressant i början men gav allt mindre i det längre per- spektivet. Enligt BIT:s direktör är det lika lätt att via telefon och e- post hålla kontakt med centrala personer i Kommissionen och att resa dit vid behov. Economic Chamber följer på central nivå upp vilken nytta före- tagen har av sin medverkan i ramprogrammet. Företagens motiv för att delta skiftar. Men ett vanligt motiv är att få möjlighet att både bredda och fokusera sitt kunnande om framtida kunskap och tek- nik för att utveckla det egna företaget. Genom att de deltar i ett projekt behöver de endast betala en marginell kostnad för detta. har en förhållandevis stor medverkan av SME. Det bör ses mot bakgrund att inte har några riktigt stora företag men däremot många medelstora och små företag. Enligt BIT:s direktör har organisationen med sin centrala posi- tion och storlek en bra intern kompetensutveckling och lärprocess. Det finns en egen kritisk massa i organisationen. Kvalificerade me- darbetare är efterfrågade av andra organisationer, t ex universitet, vilket medför viss personalomsättning inom BIT. BIT står troligen inför en omorganisation . Ett poli- tiskt förslag för en omorganisation har fått gehör. Verksamheten i sig kommer att bevaras men skall ingå i en större organisation med andra varierande uppdrag. Det blir en samorganisering med forsk- ningsfinansiärer och mer forskningsinriktad verksamhet, särskilt industriforskning. Det är ministerierna för ekonomi och arbets- marknad samt transport, innovation och teknik som drivit på denna förändring. Dessa två ministerier föreslås bli huvudmän för den nya organisationen. Motiven för sammanläggningen är att uppnå synergieffekter och en kritisk massa i organisation samt en bredare kunskap. Den nya organisationen ska baseras på en ny lag. Organisationen får en privaträttslig status utan vinstintressen. Vid utredningens besök i träffade vi företrädaren för UKRO som är organisation för information och rådgivning för EU-finansierad forskning och högre utbildning. Be- skrivningen nedan begränsar sig därför till den verksamhet som bedrivs av UKRO. Det har inte varit möjligt för utredningen att göra en mer omfattande beskrivning av det brittiska systemet. kan inte heller betecknas som ett likvärdigt land för en jämförelse med avseende på folkmängd och antal universitet. UKRO etablerades i . UKRO finansieras gemen- samt av sex brittiska forskningsråd och får bidrag och abonne- mangsavgifter från mer än 125 forskningsorganisationer. UKROs uppdrag är att göra sina medlemsorganisationer upp- märksamma på vilka möjligheter som finns att söka finansiering från EU. UKRO tillhandahåller uppdaterad information om ram- programmet och dess olika delar, information om utlysningar etc. Medlemmarna ges tillgång till UKROs hemsida med publikationer, en guide för hur man deltar i EU:s ramprogram, partnersökning och en översikt över olika program för finansiering inom EU, upp- daterad information om utlysningar, förhandsinformation om ut- lysningar och annan tidig information, information om EU-fonder som ligger utom ramprogrammet, nyheter i ramprogrammet, ny- heter om utvecklingen av EU:s policy för ramprogrammet, perso- nalförändringar inom Kommissionen och information om vilka frågor som är under uppsegling inom ramprogrammet. UKRO har åtta anställda. Arbetet är organiserat så att varje me- darbetare externt ger information om ramprogrammets alla delar, men att de internt är experter för vissa delar av ramprogrammet. Ett nära samarbete möjliggör överförande av information och kun- skaper mellan medarbetarna. Varje medarbetare har också sina universitet som de arbetar med. De besöker sina hemmaregioner och lärosäten för att ge information och råd, samt delta i konferen- ser och utbildning. UKRO arrangerar årliga konferenser, informa- tionsdagar och utbildning för EU-handläggare och forskare. UKRO erbjuder även mötesrum i . UKRO har NCP-ansvaret för Programme. Den övriga NCP-verksamheten finns spridd i flera olika organisationer i . Utredningen har erfarit att den brittiska utreds. En sammanställning över vilka resurser länderna avsatt för den na- organisationen och hur man organiserat verksamheten ger följande bild. i % av BNP 42 från EU i relation Sammanställningen i tabellen visar att resursmässigt i antal anställda har en mycket liten organisation för information, rådgiv- ning, statistik och analys rörande EU:s ramprogram. I den svenska organisationen ingår även NCP-verksamheten, vilket den inte gör i . I både och är verksamheten inte- grerad i en större organisation, Tekes respektive Senter. I är BIT på väg att organiseras in i en större fristående verksamhet. EU-Kommissionen har genomfört en jämförande studie av i de 15 medlemsstaterna och de 18 länder som är associerade till sjätte ramprogrammet. Studien ger en över- blick över olika NCP-system med vissa basdata rörande resurser och typ av organisation. Studien bygger på data från NCP-samord- narna i respektive länder mellan september till december 2003.44 Av studien framgår att i hälften av länderna är NCP-organisatio- nen helt finansierad av den nationella regeringen. Men det före- kommer även att verksamheten finansieras av regionala myndighe- ter eller privata finansiärer. I de flesta länder tillhandahålls NCP- tjänsterna utan avgifter, dock kan några av tjänsterna vara avgifts- belagda, t.ex. konferens- och kursavgifter. 423rd European Report on S&T Indicators 2003. European Commission, . 43EU/FoU-Rådet. Svenskt deltagande i femte ramprogrammet, tabell 1. 4409/02/20047European Commission DG RTD A2 I en fjärdedel av länderna är NCP-verksamheten centraliserad till en enda organisation. I de andra länderna är organisationen mer decentraliserad. Det finns ett exempel på att 32 olika organisationer är involverade. Privata företag svarar för NCP-funktionen i sex länder. Antalet heltidsekvivalenter som arbetar med NCP-uppdra- get varierar från 3 till 33 per land. Från utredningens perspektiv är det intressant att notera att Kommissionens studie visar att i två tredje- delar av länderna finns inom ministerierna och att de NCP-ansva- riga ger råd till den nationella regeringen rörande det sjätte ram- programmet. Det tyder på att mer proaktiv funktion i dessa länder än vad som är fallet i . 6.6Utredningens slutsatser av jämförelsen En första iakttagelse är att alla länder har sina lösningar och att di- rekta jämförelser därför inte kan göras med några enkla mått. Ut- redningen menar dock att det mest iögonfallande resultatet av en jämförelse mellan länderna ovan är hur liten den svenska organisa- tionen är mätt i antal anställda. som har en mindre folk- mängd än har en större organisation. Dessutom ligger NCP-funktionerna utanför denna organisation. har i antal anställda lika stor organisation som men bär då också NCP-ansvaret inom denna. Ett motsatt konstaterande kan givetvis göras för som trots en liten folkmängd har en mycket stor organisation med många anställda. Inom BIT finns emellertid NCP-ansvaret och flera av dessa är heltidsfinansierade genom in- ternationella uppdrag av Kommissionen. En andra iakttagelse är att de NCP-ansvariga i andra länder är mer delaktiga i programkommittéarbetet och i de nationella forsk- ningsprogrammen. De har ett nära samarbete med experterna i programkommittén eller deltar även själva i kommittéarbetet, ibland som expert och i andra fall som bisittare till experten. När- heten till de nationella programmen får de främst genom att de är anställda i ministerier eller myndigheter som svarar för denna upp- gift. En tredje iakttagelse är att motsvarigheterna till EU/är integrerade i större organisationer. 7Utgångspunkter för utredningens ställningstagande Utredningen delar den allmänna uppfattning som finns om att det svenska deltagandet i EU:s ramprogram har varit framgångsrikt. De statistiska analyserna från EU/visar att lyckats väl i femte ramprogrammet. Rådet drar denna slutsats efter att ha gjort bedömningar av forskningsbidragens storlek, antal ansök- ningar och godkända ansökningar, deltaganden och koordinatorer i relation till folkmängd.45 Även i det sjätte ramprogrammet förefal- ler det som att har ett bra utfall mätt som andel av ansök- ningar och andel koordinatorer. Det är utredningens övertygelse att den avgörande faktorn för dessa framgångar är att svensk forskning har hög kvalitet och rele- vans samt stor omfattning. kan det sägas att det svenska deltagandet kanske borde vara ännu större mot bakgrund av att FoU-andelen av bruttonationalprodukten är högre i än i andra länder. Det finns alltså ingen anledning att slå sig till ro med det hittillsvarande resultatet. En aktiv nationell organisation bör i det perspektivet kunna vara av avgörande betydelse för att motivera företag, universitet och högskolor samt forskningsinstitut att delta i ramprogrammen i ökad utsträckning. måste utredningen peka på faktorer som håller tillbaka ett högt svenskt deltagande, även om detta inte ingått i utrednings- uppdraget. Vid våra besök på lärosäten och i kontakterna med forskningsinstituten har alltid den finansiella frågan tagits upp av dem vi besökt. Till skillnad från den övervägande delen av den svenska externfinansieringen är EU stödet en hälftenfinansiering. Kraven på medfinansiering är således stora. Att söka medel är rela- tivt arbetskrävande och resurser. Administrationen av ett EU- samarbete är resurskrävande, vilket särskilt gäller den som åtar sig uppdrag som koordinator. Overheadkostnader ersätts i begränsad utsträckning och täcker sällan de verkliga kostnaderna. 45 EU/. Svenskt deltagande i femte ramprogrammet. Utgångspunkter för utredningens ställningstagande beskrivningar av institutioner inom lärosäten som genom sitt del- tagande i ett stort antal projekt inom ramprogrammet har en mycket besvärlig finansiell situation. Vi har sett exempel på insti- tutioner som tvingats hindra forskare att medverka i EU-program. En dålig stämning växer lätt fram i dessa miljöer eftersom de som forskar på EU-medel inte bidrar till gemensamma kostnader. Dessa kostnader får bäras av andra forskare inom institutionen. Utan att här brodera vidare på detta problem vill utredningen peka på att det finns reella ekonomiska och strukturella begränsningar för ett högt svenskt deltagande. Medfinansieringsfrågan är ständigt aktuell för forskningsutförarna. Inom fjärde ramprogrammet fanns särskilda medel genom stif- telsen för Internationalisering av högre utbildning och forskning (STINT). Någon motsvarande medelsresurs finns inte utan deltagande forskare är helt hänvisade till egen basfinansiering och möjligheterna att räkna annat externstöd som delfinansiering av EU-deltagandet. I vissa fall har universitet avsatt en central resurs för vissa tillkommande kostnader, vilket bidragit till en övergri- pande kostnadsfördelning men sådana åtgärder räcker inte långt. Det ligger i utredningens uppdrag att i någon mån göra en be- dömning av en sannolik utveckling av EU:s forsknings- och ut- vecklingssamarbete , främst utvecklingen av sjunde ramprogrammet. Förutsättningarna för att göra en bedömning kompliceras emellertid av att det inte finns ett konkret förslag till budget och åren därefter. En annan osäkerhetsfaktor är att en ny Kommission tillträder 2005. Det kan antas att en ny kom- missionär vill sätta sin prägel på nästa ramprogram även om arbetet med att skapa ERA kan antas fortsätta. Till bilden hör även att de nya medlemsländerna får en starkare roll än de haft som observatö- rer. Utredningen tar här upp några punkter som det finns viss kunskap om. Emellertid kan relativt stora förändringar komma att ske innan det sjunde ramprogrammet fått sin slutliga form. Konsultationsprocessen inför det sjunde ramprogrammet har påbörjats. Det är relevant att räkna med att ett förslag från Kom- missionen till det sjunde ramprogrammet kommer att presenteras .