sou · GSB3120 · 2005-01-01 00:00:00 — KASAM har med som ordförande fyllt just en sådan funktion, tycker vi från kommu- nernas sida. Man var bl.a. tidigt ute med att sätta de etiska frå- gorna på agendan och det har vi verkligen fått verifierat här . Vi vet att kärnavfallsprogrammet först befolkades med tekniker och naturvetare. Jag minns vad som hände en ung ordförande i i . Jag skall inte säga namnet på den som var VD för och som klap- pade vederbörande på axeln och sa: Du behöver inte bekymra dig så mycket för det där pojk, det löser sig! Här har ni hört vice VD säga att det tog , än vad man räknade med . Värderingar och etik hölls ju i bakgrunden, men där var KASAM förutseende, vill jag påstå, och på samma sätt var det med miljökonsekvensbeskrivningarna och MKB-processen. 1994 ordnade KASAM en konferens i om just detta, det var en internationell konferens där vi bl.a. fick lära oss om MKB- processen i och i och där vi från kom- munerna också fick vara med och lägga fram våra synpunkter. Det satte vi stort värde på och det blev en minnesvärd konferens. Det talades mycket om spelplan och spelare utan regler för spelet. Det var kanske inte så konstigt, eftersom hela idén med MKB var ganska ny då. Det är ju först med som MKB-processen har formaliserats. Jag vill påstå att Luleå-konfe- rensen stimulerade oss i vår kommun och även i övriga kommu- ner att fortsätta med det arbete som vi redan hade påbörjat med MKB som en ledstjärna, även om de formella reglerna saknades. Vi kan nu konstatera att KASAM agerade proaktivt genom att tidigt få igång en konstruktiv diskussion om MKB. På liknande sätt var det med beslutsprocessen kring platsvalet. Det påtalades tidigt att valet av platser för platsundersökningar skulle bli ett mycket viktigt steg för alla inblandade parter, inte minst för kommunerna. Däremot så var det inte klart hur beslu- tet skulle tas eller vilken roll myndigheter och regering skulle spela. Även här anordnade KASAM ett seminarium där frågan kunde genomlysas på ett bra sätt och som var till stöd i vårt arbete lokalt. KASAM har också – med som ordförande – på annat sätt varit ett stöd för inblandade kommuner. Vi har all- tid vetat att hos KASAM finns en grupp av oberoende forskare inom alla områden av central betydelse vad gäller säkerhet och platsval för den metod som SKB har bestämt sig för att driva – KBS-3-metoden. Den samlande kompetensen hos KASAM:s ledamöter är stor. Det har alltid varit lätt för oss att ta kontakt med KASAM och få tillgång till den expertisen, när det gällt kompetens och kunskap om geologi, materialkunskap eller annat, och när vi har haft ett sådant behov. KASAM har t.o.m. varit ute hos oss i kommunerna och haft dialogen med oss direkt över bordet. Inte minst uppskattar vi från kommunernas sida att KASAM successivt har kompletterat den naturvetskapliga kompetensen med humanistisk och samhällsvetenskaplig expertis. Det har varit mycket värdefullt för oss i kommunerna att få ta del av den kunskapen. Vi vet ju alla att området behöver den här bredden. KASAM:s internationella kontakter är också värdefulla för oss i kommunerna och det är inte minst viktigt, eftersom är ett ganska litet land. Jag satt tillsammans med en hel del ameri- kaner och dom var så frågvisa att vi höll på att glömma bort att vi skulle äta också. Timmen blev väldigt sen men vår dis- kussion var mycket intressant. Man får sig en funderare när man tittar ut över topparna av verksamma vulkaner runt i och man frågar sig vad det är som styr att förvaret ser ut att hamna där. Man slipar sitt eget tän- kande och sina egna argument och det är till gagn för alla, inte minst för oss i kommunerna, när vi skall förklara våra principer och vårt handlande inför andra och framförallt då våra inter- nationella gäster, som vi har ganska många. Även om det naturligtvis har funnits punkter där vi inte alltid varit ense har vi ofta funnit stöd hos KASAM i frågor av kontro- versiell natur. KASAM har t.ex. förespråkat en bredd i metod- valet – en fråga som ännu inte är löst men där vi ser fram emot fortsatta diskussioner med SKB och inte minst med KASAM. Jag är faktiskt glad över att vi inte varit överens med KASAM om allt, för att annars hade vi inte fått den här spänsten i diskus- sionen, de rappa svaren, de kniviga frågorna. Men trots allt tycker jag att det har känts att vi har haft ett stöd i er och att vi som lekmän kunnat använda er och våra myndigheter på olika sätt. Kärnavfallsprogrammet går in i ett nytt skede med prov- borrningar. Om SKB:s tidsschema håller så kan en ansökan om att bygga ett slutförvar väntas om . Vi får väl se, men håller tidsschemat så blir det så och då måste vi vara väl för- beredda allesammans, för att vi skall kunna ta ställning till det fortsatta arbetet. Är metodfrågan tillräckligt väl utredd? Duger geologin på den utpekade platsen? Har SKB och SKI lärt sig att kommunicera säkerhetsanalysen så den kan förstås? Vilka skall förstå säkerhetsanalysen, skall i göra det, eller vem? Kan vi förstå hur myndigheternas föreskrifter används? Har vi kunnat påverka SSI:s allmänna råd som myndig- heten nu vill. Hur fungerar samspelet mellan alla instanser som skall ta ställning? Är de politiska beslutsfattarna på riksnivå till- räckligt väl förberedda? Skall vi nöja oss med att statsministern kommer och gör en invigning och säger att ni gör ju något i alla fall. Är det på den nivån vi skall ha diskussionen med våra cen- trala politiker, kan vi kräva att de skall vara lite mer medverkande eller skall vi kanske vara glada att dom inte är med och ställer till det, vem vet? Frågorna är berättigade att ställa faktiskt. Som en personlig reflektion så här i efterhand så tror jag dock det var bra – även om jag själv stod i och på andra platser och ropade var finns de centrala politikerna? – att de inte hann ställa till med så mycket. Vi skötte det mycket bättre själva. Jag är övertygad om att det även i fortsättningen finns en plats för ett KASAM som spanar in och tar fram dessa och andra frågor som behöver belysas, och kanske åtgärdas innan vi går in i det sista skedet, innan en ansökan lämnas in. Kanske borde KASAM, mer än vad man har gjort , inte bara granska SKB:s kommande rapporter, utan satsa mer tid och kraft på framtidsperspektivet. Det kommunala tidsperspektivet för oss som beslutsfattare är ju att vi har att leva, därefter är det någon annan som talar om ifall vi har ett berättigande eller inte. Därför så är det ju viktigt att vi beslutsfattare och allmänheten har lite bättre kunskap och lite mer på fötterna när det gäller riktigt långsiktiga perspektiv. Det kan väl tyckas att är en , men det är det ju inte om man tittar bakåt i tiden, det vet ni. Ser man på barnen så tycker man ju att det är något alldeles förskräckligt så snabbt de växer, och tittar man sig dessutom själv i spegeln så tror man ju inte att det är sant vad man ser. Även om det ser positivt och ljust ut just nu och man får ett intryck av att intensiteten har minskat, så är det bara en andhämtningspaus efter de beslut som just tagits. Vi har arbetat hårt allihop, men vi får inte slå oss till ro. gäller det ju att ta ny sats. Ni vet ju att en tiokampare inte får slå sig till ro och inte en femkampare heller. Personer som sysslar med de grenarna måste alltid ta ny sats, nya tag. Jag tror att vi skall se det här projektet som en form av tiokamp eller femkamp, det gäller att ta nya tag och visa att vi är förberedda och beredda att gå vidare. KASAM har genom sin position som oberoende organ en unik ställning i kärnavfallsprogrammet, det tror jag alla kan hålla med om. KASAM har också genom sitt agerande och sina ställningstaganden fått förtroende i breda kretsar på både nationell och lokal nivå. Från berörda kommuner ser vi fram mot ett fortsatt aktivt KASAM, som rådgivare till regeringen och i samarbete och dialog med oss. 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital- TV. 40.Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. 42.Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. 43.Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 44.Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. 45.Nationaldagen – ny helgdag. 46.Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. 47.Näringslivet och förtroendet. 48.Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag. 49.Engagemang, mångfald och integra tion. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. 50.Skolans ansvar för kränkningar av elever. 51.Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. 52.Samhällets behov av betaltjänster. 53.Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. – organisation för strategi och genomförande. 55.Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. 56.E-tjänster för alla. 57.Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. 60.Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. 61.En översyn av Brottsoffer- myndigheten. 62.Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. N. 63.Skatt på väg. 65.En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. 67.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. 70.Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. 71.Sexuell exploatering av barn i . 72.Utsädeskontroll i förändring. 73.Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad. Bilaga 4 till /04. 74.Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv. –i statliga företag –i internationellt samarbete. 76.Godstransporter – noder och länkar i samspel. 77.Snö, mörker och kyla. Inomhusmiljö och energianvändning. 79.Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? Förslag till nationellt utvärderings- program. 80.Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. 81.Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. 82.Sluta strunta i EU –EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. 84.SWENTEC AB – för en nationell kraftsamling på svensk miljöteknik. 85.Genomförande av direktivet om information och samråd. 86.Var går gränsen? 87.Ny reglering för transporter av farligt gods. 88.Tobakskontroll i internationellt perspektiv. 90.Bokpriskommissionens femte del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. Ku. 92.En samlad järnvägslagstiftning. – en partsfråga. Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Nya regler om prospekt m.m. Fi. 96.Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. – intresse, lärande, kompetens. 98.För oss tillsammans. Om utbildning och utvecklingsstörning. 99.Kärnavfall – demokrati och vetenskap. Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. 101.Genomförande av tjänstepensions- direktivet. 102.Ekonomisk brottslighet inom taxi- näringen. 103.LSS – Särskilt personligt stöd. + Lättläst sammanfattning, och sammanfattning på teckenspråk. 104.Att lära för hållbar utveckling. 105.Utdelning av överskott i inkomst- pensionssystemet. 106.Folkbokföringsuppgifter hos arkiv- myndigheterna. 107.Att granska och pröva ansvar i kommuner och landsting. 108.Personskyddet för den centrala stats- ledningen. 109.Energideklarering av byggnader. För effektivare energianvändning. – effektivare gränskontroll. 112.Frågor om Förmyndare och ställföre- trädare för vuxna. Band I–III. 113.Utveckling av god företagshälsovård – ny lagstiftning och andra åtgärder. 114.Vissa tryck- och yttrandefrihets- rättsliga frågor. Internationellt rätts- ligt bistånd, brottskatalogen, mål- handläggningsfrågor m.m. Ju. 115.Den könade förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i skolans pedagogiska arbete. Om styrning och ledning i skolan. Ombildning av RKC. 118.Beviljats med inte fått. + Lättläst sammanfattning, och kassett. Konsumtion för en ljusare framtid. Tillbakablick och framtidsperspektiv i KASAM:s verksamhet. Rapport från ett seminarium tillägnat . Sluta strunta i EU – EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . Nationaldagen – ny helgdag. Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. Näringslivet och förtroendet. Kategorisering och integration. Om före- ställda identiteter i politik, forskning, media, och vardag. Engagemang, mångfald och integration. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. –i statliga företag –i internationellt samarbete. [75] Allt ljus på storstadspolitikens lokala Förslag till nationellt utvärderings- program. Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. Personskyddet för den centrala stats- ledningen. – effektivare gränskontroll. [110] Ny vallag. Frågor om Förmyndare och ställföre- trädare för vuxna. Band I–III. Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor. Internationellt rättsligt bistånd, brottskatalogen, målhandläggnings- frågor m.m. [114] Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. Utlänningslagstiftningen i ett domstols- perspektiv. En översyn av . Från klassificering till urval. Informera om samhällets säkerhet. [25] Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. [58] Snö, mörker och kyla. Ny reglering för transporter av farligt gods. Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. Genetik, integritet och etik. [20] Handikappolitisk samordning – organisation för strategi och genom- förande. Sexuell exploatering av barn i . [71] Hjälpmedel. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. [83] Var går gränsen? Tobakskontroll i internationellt perspektiv. LSS – Särskilt personligt stöd. + Lättläst sammanfattning, och sammanfattning på teckenspråk. Utdelning av överskott i inkomstpensions- systemet. Beviljats med inte fått. + Lättläst sammanfattning, och kassett. Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [19] Från verksförordning till myndighets- Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. E-tjänster för alla. [56] Skatt på väg. En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. [69] Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. Migration och integration – om fram- Bilaga 4 till /04. Lönegarantiförsäkring – en partsfråga. Nya regler om prospekt m.m. [95] Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. Genomförande av tjänstepensions- direktivet. Att granska och pröva ansvar i kommuner och landsting. Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Tre vägar till den öppna högskolan. [29] Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Utan timplan – med målen i sikte. Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. [42] Skolans ansvar för kränkningar av elever. Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. [89] Att lyfta matematiken – intresse, lärande, kompetens. [97] För oss tillsammans. [98] Att lära för hållbar utveckling. Den könade förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. Om styrning och ledning i skolan. Utsädeskontroll i förändring. Konsumtion för en ljusare framtid. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nytt regelverk för marksänd digital-TV. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. [90] Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Folkbokföringsuppgifter hos arkiv- myndigheterna. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. sanktionssystem och hänsynsregler. Alternativ för prövnings- organisation. Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. Inomhusmiljö och energianvändning. Kärnavfall – demokrati och vetenskap. [99] KÄRNAVFALL Tillbakablick och framtidsperspektiv i KASAM:s verksamhet. Rapport från ett seminarium tillägnat . Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. Turistfrämjande för ökad tillväxt. Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. Den könsuppdelade arbetsmarknaden. [43] Samhällets behov av betaltjänster. [52] Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. [62] Godstransporter – noder och länkar i samspel. – för en nationell kraft- samling på svensk miljöteknik. Genomförande av direktivet om informa- tion och samråd. En samlad järnvägslagstiftning. Ekonomisk brottslighet inom taxi- näringen. Energideklarering av byggnader. För effektivare energianvändning. Utveckling av god företagshälsovård – ny lagstiftning och andra åtgärder. Ombildning av RKC. KASAM – för kärnavfallsfrågor – inrättades och är en fristående vetenskaplig kommitté inom Miljödeparte- mentet med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och avställ- ning av kärntekniska anläggningar samt att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor. Ledamöterna som är kvalificerade vetenskapsmän från svenska och nordiska universitet och högskolor – representerar oberoende sakkunskap inom olika områden av betydelse för slutförvaringen av radioaktivt avfall, inte enbart inom teknik och naturvetenskap utan också inom ämnen som etik, humaniora och samhällsvetenskap. I KASAM:s uppgifter ingår att granska och redovisa sin självständiga bedömning av det program för forsknings- och utvecklingsverksamhet om bland annat slutförvaring av använt kärnbränsle som de svenska kärnkraftföretagen upprättar . Det åligger också KASAM att , i ett särskilt betänkande, redovisa sin självständiga bedömning av kun- skapsläget på kärnavfallsområdet. En viktig del av KASAM:s verksamhet är att erbjuda ett forum för oliktänkande och för sakkunniga inom och utom landet att diskutera kärnavfall och därmed anknutna frågor. Ett antal seminarier har hållits . Denna skrift är en rapport från ett seminarium, i , tillägnat , som var ordförande i åren 1985–2002. KASAM, , 103 33