sou · GSB370 · 2005-01-01 00:00:00 — Det nya pensionssystemet ger således bättre driv- krafter för arbete, men sänker avkastningen på utbildning. Det är för tidigt att säga hur stora beteendeeffekter övergången till det nya systemet kommer att få. Det förefaller troligt att särskilt kvinnor kommer att öka sitt totala förvärvsarbete över livet något och inte träda ut ur arbetslivet annat om tvingande hälsoskäl föreligger. 3.4Inga pengar, men mer välfärd för den som hemarbetar? Det råder en viss utbytbarhet mellan hushållsproduktion och konsumtionsvaror som kan köpas på marknaden. En person kan exempelvis laga en måltid från grunden; skala och skiva grönsaker, stycka en kyckling, sätta i ugnen och diska efter sig, men han eller hon kan också köpa en fryst färdig kycklinggryta och sätta rakt in i ugnen nästan helt utan egen tidsinsats. Detta resonemang illustrerar att den som använder mycket tid till hemarbete produ- cerar ett värde, ett slags inkomst in natura, som den som inte hemarbetar måste betala pengar för. Det mesta av det obetalda hushållsarbetet som människor utför kommer alla i hushållet till- godo oavsett vem som utför det, så det ekonomiska värdet av en Bilaga 13 till LU 2003/04 färdiglagad måltid, ett rent hem etc. kan alltså ses som ett extra ekonomiskt värde att lägga till hushållets samlade penninginkomst. Hushåll där makarna totalt sett arbetar färre betalda timmar utför fler obetalda timmar i hemarbete än övriga.67 De får därför ett större ekonomiskt värde av sin hemproduktion än hushållen med färre timmars hemarbete. Detta har fått många att mena att den ekonomiska ojämlikheten mellan hushållen är överdriven ett enbart till hushållens penninginkomster (vilket är fallet i de flesta fördelningsanalyser).68 I bilaga 4 till Budgetpropositionen visas att när värdet av hemproduktionen läggs till övriga hushållens inkomster sjunker andelen fattiga svenska hushåll69 . Det har också framhållits att värdet av det obetalda arbetet utjämnar ekonomisk standard mellan kvinnor och män.70 I bilaga 4 till Budgetpropositionen finns motsvarande fördelnings- beräkningar på individnivå. Slutsatsen är att fördelningen av ekonomiska resurser mellan svenska kvinnor och män, kraftigt utjämnas om hänsyn tas till det ekonomiska värdet av det obetalda arbetet. Kvinnors totala inkomst (disponibel inkomst plus värdet av hemproduktionen) beräknas vara dubbelt så stor som deras disponibla inkomst, medan männens beräknas vara större. Det relativa könsgapet i totalinkomst är således mindre än gapet i disponibel inkomst.71 Detta argument är riktigt vid en jämförelse mellan ensamstående kvinnor och ensamstående män. Däremot är det tvivelaktigt om argumentet håller när det gäller fördelningen av ekonomiska resurser mellan sammanboende par. För det första uträttar kvinnor betydligt mer obetalt arbete än män. För det andra skulle, enligt [1997], de flesta sammanboende svenska kvinnor vilja fördela hemarbetet jämnare mellan sig och maken. Är det då rimligt att säga att de båda antas få ut lika mycket ekonomiskt av det? I och Romans undersökning förekommer konflikter om hushållsarbetets fördelning i så många som en tredjedel av alla sammanboende par. Vidare gäller att ju ojämnare fördelningen är 67Nyberg, A. [1997]. 68En annan faktor som också kan anses verka utjämnande mellan könen och mellan hushållen är värdet av den offentliga konsumtionen, såsom t.ex. skola, vård och omsorg, se Regeringens proposition 2000/01, bilaga 4 och SOU 2003:57. 69I internationella studier brukar andelen av befolkningen med mindre än halva medianinkomsten definieras som fattig. 70Se Regeringens proposition 2000/01, bilaga 4 och , A. [1997]. 71Se Regeringens proposition 2000/01, bilaga 4. Bilaga 13 till LU 2003/04 desto större är kvinnors missnöje med fördelningen.72 Även om man bortser från eventuella konflikter eller rättviseuppfattningar, så värderar både kvinnor och män hushållsarbetet73 som en av de tråkigaste vardagliga aktiviteterna medan t.ex. marknadsarbete och umgänge med egna barn rankas som de roligaste aktiviteterna. Det gör att det inte heller är problemfritt att tillskriva ett ekonomiskt värde på hushållsproduktionen utan att ta hänsyn till hur den producerande individen uppfattar själva aktiviteten. Ytterligare ett argument mot användning av begreppet total- inkomst är att om värdet av tid i hemarbete ska värderas och räknas in borde även värdet av fritid ingå. Mät- och metodproblemen med detta skulle antagligen bli stora, men rent teoretiskt skulle en sådan övning sannolikt gynna männens ekonomiska status mer än kvinnornas eftersom de har mer och framför allt mer sammanhängande perioder av fritid än kvinnorna. Slutligen finns en väsentlig skillnad mellan hemarbete och marknadsarbete. Det förra resulterar till stor del resulterar i hushållskollektiva varor medan marknadsarbetet resulterar i en privat vara, pengar, som den arbetande själv råder över och kan för- dela mellan hushållets medlemmar enligt eget tycke. Detta har konsekvenser för fördelningen av de ekonomiska resurserna inom hushållet, som framgår i det följande. Pengar är en av de allra viktigaste resurser som finns. Pengars fördelning mellan och inom länder, mellan grupperna arbetande och försörjda hushåll och mellan individer är därför stora viktiga frågor. Därför är det förvånande att både teoretisk och empirisk fördelningsforskning helt enkel brukar utgå ifrån att hushållets sammanlagda resurser och inflytandet över dem fördelas jämt mellan hushållsmedlemmarna. 72Ahrne, G. Roman [1997]. 73Juster, T. [1985]. Bilaga 13 till LU 2003/04 3.5.1En högre inkomst ger större inflytande och mer resurser Ett viktigt undantag från det gängse synsättet återfinns dock hos den nationalekonomiska förhandlingsteorin som i allt väsentligt bygger på sociologins teori om relativa resurser. Dessa går i korthet går ut på att ju större andel av hushållets sammanlagda inkomst en partner bidrar med, desto större inflytande får han eller hon över hushållets konsumtionsval och desto mer pengar till eget förfogande. Dessa teorier presenteras utförligare i kapitel 4. För att studera makars inflytande över och tillgång till ekonomiska resurser är ett första steg att studera hur hushållen arrangerar sin ekonomi.74 Roman [1999] har jämfört hur hushåll arrangerar hushållsekonomin i och . Deras studie bygger på två stora intervjuundersökningar med över 1200 gifta och sammanboende kvinnor och män i respektive land. Deras studie bekräftar tidigare empiriska resultat, nämligen att förhandlingsteorin och den relativa resursteorin har stor bäring på hur familjen organiserar sin ekonomi och därmed makarnas tillgång till och inflytande över ekonomiska resurser. Detta betyder således att kvinnor med stark arbetsmarknadsanknytning också har större inflytande över hushållets ekonomi allt annat lika. 3.5.2Andra faktorer som påverkar den interna fördelningen Det finns dock nyare sociologisk teori och en växande empirisk litteratur som börjat komplettera även teorin om relativa resurser. Slutsatsen är att det finns starka samband mellan ekonomiska resurser, makt och jämlikhet inom hushållen. Ett huvudresultat är att det är långt ifrån alltid som medlemmarna i ett hushåll har samma konsumtionsmöjligheter eller inflytande över hushållse- konomin och att det är vanligt att män har mer resurser till sitt förfogande och också mer inflytande över hushållets samlade eko- nomiska resurser.75 Exempelvis visar Roman [1999] att hushållets (och då särskilt mannens) könsideologi också påverkar resursfördelningen 74Enligt , J. [1989] finns det fem huvudkategorier: kvinnan handhar alla pengar och sköter hela ekonomin, mannen handhar alla pengar och sköter hela ekonomin, mannen sköter hela ekonomin utom en s.k. hushållskassa som kvinnan har hand om för vissa sorters utgifter, gemensam kassa som sköts gemensamt och slutligen oberoende system där parterna sköter sina egna och vissa delar av hushållets utgifter. 75Se Roman, C. & C. [1999]. Bilaga 13 till LU 2003/04 Relativa resursteorin antar att mäns och kvinnors inkomster är fullt utbytbara, dvs. att en hundralapp är en hundralapp oavsett vem som tjänat in den. Men Zelizer [1989, 1994] m.fl. visar att det är vanligt att pengarna uppfattas som könsmärkta (t.ex. nålpengar) eller öronmärkta för vissa ändamål. om mannen som primär familjeförsörjare medför att kvinnans inkomst inte räknas med krona för krona eller att den uppfattas som öronmärkt för vissa sorters utgifter, exempelvis mat och utgifter förknippade med barnen. Kvinnor i hushåll med manlig försörjarnorm har mindre inflytande över och tillgång till ekonomiska resurser än i familjer där mannen (paret) bekänner sig till tvåförsörjarnormen, allt annat lika.76 3.5.3Fördelningen i svenska hushåll I har utvecklingen gått från en manlig försörjarnorm till tvåförsörjarnormen under de senaste 30 åren.77 Detta är inget som hänt av sig själv utan är frukten av en medveten politik inkluderande offentligt finansierad barnomsorg, särbeskattning, individuell grund i kombination med arbetslinjen inom social- försäkringarna m.m. om den manliga familjeförsörjaren är därför åtminstone formellt helt borta i . I stället kan man inom den svenska tvåförsörjarnormen tala om två inriktningar: en där båda parter ses som lika ansvariga för försörjningen och en där kvinnans försörjningsansvar karaktäriseras som ansvaret hos en junior partner i företagssammanhang.78 Till följd av att har så pass egalitär syn på försörjaransvaret, visar det sig att relativa resurser spelar större roll än könsideologi för ett jämlikt inflytande och tillgång till ekonomiska resurser inom de svenska hushållen. [2002] studerar svenska sammanboende kvinnors och mäns konsumtionsmöjligheter.79 Ett kvantitativt huvudresultat är att andelen svenska sammanboende kvinnor som upplevde att de hade otillräcklig tillgång till egna pengar var signifikant större än andelen män som upplevde sig ha otillräcklig tillgång till egna 76Roman, C. & C. [1999]. 77Björnberg [1997], citerad i Roman, C. & C. [1999]. 78Roman, C. & C. [1999]. Det finns en generationsfaktor inblandad också: yngre par tenderar att se parterna som lika ansvariga, något som gör att utsikterna för framtidens svenska kvinnor i detta avseende är således goda. 79Studien byggde på enkäter till drygt 480 sammanboende kvinnor och män i ett delurval inom . Bilaga 13 till LU 2003/04 Samma förhållande rådde för vilken tillgång parterna hade till ett antal vanliga och strategiska konsumtionsvaror. Resultatet var att en större andel kvinnor än män saknade tillgång till konsumtionsvaror de egentligen hade behov av. I en kvalitativ del av studien intervjuades sedan 18 sammanbo- ende kvinnor och män om sin (upplevda) tillgång till egna pengar och huruvida den intervjuade upplevde att han eller hon hade tillgång till en rad vanliga konsumtionsartiklar och vad det berodde på om vederbörande inte hade tillgång (inget behov eller inte råd). Resultatet var att för kvinnor var den egna inkomstens del av hushållets sammanlagda inkomster helt avgörande för tillgången till egna pengar medan det för män var hushållets sammanlagda inkomster som inverkade mest. Ytterligare ett resultat från Nymans studie var att i hushåll där det rådde konflikt eller oklarhet om ansvarsfördelningen hade kvinnor signifikant sämre tillgång till både egna pengar och vanliga konsumtionsvaror än sina män. Ännu en faktor som påverkar fördelningen av och tillgången till ekonomiska resurser mellan makar är hur väldefinierade vissa pengar eller utgifter är. Enligt var det vanligt att t.ex. barnkläder förblev odefinierade och föll ovanpå kvinnans övriga utgifter utan att det togs upp till diskussion eller avsattes pengar för. Hon fick därför regelmässigt ta dessa från sina egna pengar för personlig konsumtion och därmed fick hon själv sämre standard än vad hushållet från början budgeterat för. 3.6Konsekvenser av den könsbundna arbetsfördelningen i ett dynamiskt perspektiv Detta kapitel har beskrivit de rent ekonomiska konsekvenserna av den ojämna arbetsfördelningen mellan könen. En sådan framställning är emellertid statisk. Att social- försäkringarna, skatter och skattefria transfereringar bidrar till att omfördela ekonomiska resurser från den genomsnittlige mannen till den genomsnittliga kvinnan ett visst år är visserligen riktigt. Men hur systemet inverkar på jämställdheten på via incitamentsstrukturer är betydligt mer komplicerat. Systemet kanske från början verkligen jämnade ut försörjningsvillkoren för kvinnor och män, men på lång sikt kanske de förstärker kvinnors och mäns ansvarsfördelning inom hushållen? Bilaga 13 till LU 2003/04 påpekat att dagens rättvisa och till stora delar könsneutrala80 föräldraförsäkring är en kvinnofälla. Detsamma gäller lagen om föräldraledighet som, könsneutralt, gör det möjligt för småbarns- föräldrar att arbeta deltid när barnen är små. I verkligheten är det nästan bara kvinnor som utnyttjar denna möjlighet, varför en familjevänlig reform fått negativa fördelningskonsekvenser. Nedan görs en genomgång av några för- och nackdelar med den köns- bundna arbetsfördelningen i ett mer dynamiskt perspektiv. 3.6.1Fördelar med den könsbundna arbetsfördelningen Om det inte skulle finnas några som helst fördelar för någon med den könskonservativa arbetsfördelningen inom hushållen är det svårt att tro att mönstret skulle vara så pass beständigt som det ändå verkar vara. Enligt nationalekonomisk familjeekonomi finns det ofta effek- tivitetsvinster, dvs. pengar att tjäna, för ett hushåll genom att dela upp olika arbetsområden inom hushållet. Arbetsfördelningen går ut på att den som har högst lön arbetar mest mot betalning och att den andra, som då blir den bättre på hemarbete av de två, får sköta hemarbetet. Många småbarnsfamiljer har små ekonomiska margi- naler och att dela upp arbetet efter produktiviteter medger den högsta möjliga sammanlagda konsumtionsnivå för hushållet på kort sikt. För ett par där mannen har högre lön förstärkts denna effekt av utformningen av föräldraförsäkringen. En andra fördel på individuell nivå med att fördela betalt och obetalt arbete efter kön är att partnerna i och med detta följer sam- hällets oskrivna regler, normer, om manligt och kvinnligt. En individ som följer normer blir bekräftad som individ och slipper bli ifrågasatt. Samhällets normer om manligt och kvinnligt, arbete och föräldraskap, är starka. En småbarnsfamilj där mamman tar ut hela föräldraledigheten och sedan utnyttjar rätten att arbeta deltid medan barnen är små får sällan frågor om vad som ligger bakom deras val. En tredje lönsamhetsfaktor är att när ena parten har huvud- ansvaret för hushållsarbetet och den andra partens yrkesarbete har högre prioritet är att livet på så vis fortlöper smidigare: var och en sköter sitt. Delat ansvar för hushållsarbete, omsorg om barn och 80 Med undantag för två mammamånader, och två pappamånader. Bilaga 13 till LU 2003/04 försörjningsansvar kräver en hel del planering och förhandlingar som i sig självt också är resurskrävande, se [2002]. 3.6.2Nackdelar med den könsbundna arbetsfördelningen Lösningen med könssegregerad arbetsfördelning kan således gynna hushållet på kort sikt. Däremot behöver den inte gynna alla inom hushållet lika mycket. Det är t.o.m. troligt att många kvinnor missgynnas av familjens arbetsfördelning. Huvudansvaret för hemarbetet gör att kvinnans position på arbetsmarknaden utvecklas sämre än för de män som kan satsa helt och fullt på yrkesarbetet. Många kvinnor arbetar dessutom deltid vilket ger en lägre inkomst och sämre löneutveckling än vid heltids- arbete. Under förutsättning att alla hushållsmedlemmar får lika stor del av de sammanlagda inkomsterna har dessa förhållanden ingen direkt synlig effekt, vare sig för kvinnan eller för hushållet. Trots detta skulle det i många fall kunna ha varit långsiktigt lönsammare både för kvinnan och för hushållets sammanlagda inkomster med två yrkeskarriärer och delat ansvar för hemmet istället. I alla händelser blir kvinnans möjlighet till självförsörjning allt sämre i takt med att hennes engagemang i hushållet ökar och det i yrkesarbetet minskar. Detta innebär en ökad risk att bli ekonomiskt utsatt vid en eventuell skilsmässa eller mannens frånfälle. Denna ekonomiska risk gäller också för hushållet som helhet t.ex. om mannen blir sjuk eller arbetslös. Att dela på ansvaret för både hem och försörjning fungerar således som ett slags försäkring på hushållsnivå. De svenska socialförsäkringarna är individuella och baseras på individens arbetsinkomst. Att ha sämre lön, lägre inkomst och längre tidsperioder utan förvärvsarbete innebär därför betydande ekonomiska förluster för många svenska sammanboende kvinnor. Detta är emellertid inte alltid uppenbart för individen. Inbetalning- arna till det allmänna pensionssystemet är ganska diffusa och utbetalningarna utfaller långt in i en osäker framtid. Detta bidrar till att många kvinnor inte ser den totala förlusten av att inte satsa fullt ut på en yrkeskarriär, arbeta deltid och ha längre frånvaro- Bilaga 13 till LU 2003/04 Det orangea kuvertet är ett försök att tydliggöra sambandet mellan in- och utbetalningar i pensionssystemet. Bristen på egna inkomster ger som beskrevs i förra avsnittet en sämre självförsörjningspotential. I en förhandlingssituation leder detta till en betydligt sämre förhandlingsstyrka inom hushållet. Modern forskning av olika slag visar entydigt på att ju mer resurser en part har att undandra från den gemensamma potten, desto mer inflytande får denne över hushållets konsumtionsprofil. Att acceptera huvudansvaret för hemarbetet, gå ned på deltid och ta ut merparten av all barnrelaterad ledighet är därför negativt för till- gången till och inflytandet över hushållets ekonomiska resurser. Även om hushållsmedlemmarna i teorin delar lika kan t.ex. värdet av en bil vara mindre för den part som hade föredragit en annan användning av pengarna. Vidare finns det rent emotionella nackdelar med den kön- straditionella arbetsdelningen inom hushållen. Trots högre krav på planering och koordinering kan delat ansvar vara lättare och roligare för båda och leder till hållbarare parrelationer. Oláh [2004] visar t.ex. att separationerna är betydligt färre i familjer där fäder varit föräldralediga än i familjer där fäderna inte tagit ut någon föräldraledighet. Slutligen så har den könskonservativa arbetsdelningen i hemmet en normskapande effekt på nästa generation. De barn som växer upp med en mamma som tar huvudansvaret för hem och familj kan uppfatta detta inte bara som ett sätt att organisera arbetet utan som normativt bättre än alternativa lösningar. Detta i sin tur påverkar deras utbildnings- och yrkesval, deras intressen och vilken ansvars- roll de själva kommer att axla vid en eventuell egen familjebildning. 4 Varför inte dela lika? I kapitel 2 visades hur kvinnors arbete till betydande del är obetalt samt infaller jämnare både över dygnet och över veckan. Mäns arbete är i större utsträckning betalt och koncentrerat till kontors- tider. I kapitel 3 konstaterades att kvinnor och män på den betalda arbetsmarknaden befinner sig på olika positioner och i olika yrken. Mönstren är starka och återfinns i andra länder. I detta kapitel pre- senteras olika teorier som söker förklara dessa mönster. Arbetsfördelningen inom hushållen behandlas i avsnitt 4.1 – 4.3. Först presenteras den neoklassiska nationalekonomins unitära modell där hushållsmedlemmarna är överens om vad som är effekti- vast för hushållet och därmed bäst för medlemmmarnna. Sedan presenteras en ekonomisk och en sociologisk teori som formulerar den starkes rätt, dvs. att den part som har större ekonomiska eller maktresurser får ut mer av det gemensamma. Slutligen presen- teras en genussystemteori som förklarar hur föreställningar och normer om kön bildar ett slags ramverk för individer att förhålla sig till och verka inom. I avsnitt 4.4 diskuteras teorierna i relation till varandra. Teorierna kan ses som sinsemellan kompletterande va- randra men står också i viss motsatsställning till varandra. I avsnitt 4.5 behandlas kvinnors och mäns olika villkor och utfall på arbetsmarknaden. Här presenteras och diskuteras två teorier; klassisk nationalekonomi och genusteori (eller teori om diskrimi- nering) för att förklara främst löneskillnader och den segregerade arbetsmarknaden. 4.1Förklaringar till den könsuppdelade tidsanvändningen – den unitära modellen Enligt traditionell nationalekonomi skiljer sig inte principen för arbetsfördelningen inom hemmet från den som gäller i annan pro- Varför inte dela lika? Bilaga 13 till LU 2003/04 duktion.81 Köpta insatsvaror kombineras med hushållsmedlem- marnas hemarbete för att producera en rad slutprodukter: en ren bostad, färdiga måltider, välmående barn. Summan av dessa brukar för enkelhetens skull kallas hushållets producerade välfärd, vilken sedan ska fördelas mellan hushållsmedlemmarna. Hushållet behö- ver penninginkomster för att kunna köpa de insatsvaror som inte består av partnernas egen tid. På så vis behöver ett vanligt hushåll lägga tid både på betalt och obetalt arbete för att kunna producera välfärd. Den här sortens förklaringsmodell kan kallas för den uni- tära modellen eftersom den betraktar hushållet (inte individerna i hushållet) som en beslutsfattande enhet, oavsett hur många personer som finns i hushållet. Enligt den unitära modellen finns för ett enskilt hushåll bara en enda rationell, och därmed självklar, vinstgivande arbetsfördelningen mellan parterna. Partnernas relativa produktiviteter82 i betalt och obetalt arbete avgör vem som utför vilka arbetsuppgifter. En persons relativa pro- duktivitet säger hur effektiv han eller hon är i betalt arbete jämfört med hemarbete. Den relativa produktiviteten bestäms således av den lön han eller hon har i betalt arbete och hur bra vederbörande är på obetalt hemarbete. [1993] menar att de allra flesta män är mer produktiva, eller har sin komparativa fördel, i betalt arbete och de flesta kvinnor är mer produktiva i hemarbete än män. Han förklarar detta med skillnader i medfödda och inlärda egenskaper hos kvinnor och män. Detta får alltså till följd att hushållet låter den som är bäst på hemarbete, kvinnan, utföra merparten av allt obetalt arbete och den som är bäst på att tjäna pengar, mannen, arbetar heltid på den betalda arbetsmarknaden. Med denna könsuppdelade arbetsfördel- ning blir hushållets totala välfärdsnivå högre än summan av välfär- den om mannen och kvinnan levde var för sig. Det uppstår alltså en vinst av effektivare arbetsfördelning: hushållet blir en plats där två individer drar fördel av att ha olika förutsättningar för olika typer av arbete. Hushållets interna arbetsfördelning är alltså likadan som den i en (teoretisk) fabrik. Även om kvinnan och mannen skulle ha samma lön menar att kvinnan har vissa medfödda egenskaper som gör att hon 81Här redogörs endast för teorins huvuddrag. En av de främsta företrädarna är nobel- pristagaren . För en detaljerad beskrivning, se , G. [1993]. 82Relativa produktiviteter kallas också för komparativa fördelar i nationalekonomisk teori. Begreppet kommer ursprungligen från handelsteori där det används för att förutsäga han- delsflödet mellan länder som är olika rika på arbetskraft respektive kapital. Bilaga 13 till LU 2003/04 Varför inte dela lika? är bättre på hemarbetet och arbetsdelningen inom hushållet skulle därför ändå följa det vanliga könsmönstret. Den unitära hushållsmodellen kan tyckas felaktig eller åtminsto- ne alltför grovt förenklande, men den kan ändå inte avfärdas. Många människor verkar i själva verket ha en liknande tankemodell för sitt inre när de resonerar om arbetsfördelningen inom andras och det egna hushållet.