sou · GSB38 · 2005-01-01 00:00:00 — Det visar sig, att mellannivåer i organisationer tenderar att försvinna när människor på lokal nivå ökar sin kunskap, sitt ansvar och sin självständighet genom direktkontakter med den centrala nivån.5 Negativa konsekvenser som uppmärksammats på vissa håll i arbetslivet när informationstekniken använts är dels möjligheterna att kontrollera de anställda, dels risken för att centrala maktintres- sen stärks. Ofta sker systemutveckling utifrån centrala (om än legitima) intressen och tar inte hänsyn till de verkliga behoven lokalt. Huruvida informationstekniken påverkar även folkbild- 5 Jämför med vården som är en verksamhet som i likhet med folkbildningen har humanisti- ska förtecken, se t.ex. Vimarlund, . Informationsteknik i hälsoorganisationer i: Socialmedicinsk nr 6/1999. 506–510) Hur den nya tekniken för information och kommunikation används ningsorganisationerna på samma sätt är en fråga för ett större forskningsprojekt. Men resultaten i den här undersökningen har ändå pekat på några viktiga indikatorer. Avslutningsvis ska ett par angelägna frågeställningar för fördju- pad forskning beröras, och som också har uppmärksam- mats i andra sammanhang. En central fråga har med hänvisning till ovanstående, och med utgångspunkt från kartläggningens resultat, med makt och demokrati att göra. Vilka har makt och medel i dagens folkbildning? Vilken makt har huvudmannen och rörelsen, medlemsorganisationer och studieförbund, styrelsen, rektor och verksamhetsledare, lärare och cirkelledare, elever och cirkeldelta- gare, andra påverkansgrupper? Hur ser de interna och externa maktstrukturerna ut, centralt, regionalt, lokalt? Påverkas makt och struktur av informationstekniken och i så fall hur? En annan fråga där kartläggningens resultat utgör en nyckel för att gå vidare, gäller vad som avgör om anordnarna integrerar IT- stöd eller ej. Vad är det som utmärker IT-användarna som organisationer? Vad utmärker de fysiska och virtuella studiemiljöer (pedagogiska miljöer eller lärmiljöer) som de tillhandahåller? I den här studien har IT-användningen och dess förutsättningar kartlagts i folkhögskolor och studieförbund. Resultaten visar på möjliga ingångar till folkhögskolornas och studieförbundens inre liv, och deras relationer till den nya tekniken och samhällslivets utveckling. IKT, pedagogik och demokrati i folkbildningen Informations- och kommunikationstekniken (IKT) har gjort sitt intåg på många arenor i vårt samhälle, däribland folkbildningens arenor. Vilka behov och funktioner fyller IKT i folkbildningens pedagogiska verksamhet? Hur är IKT-utvecklingen relaterad till folkbildningens demokratiska dimension? Dessa frågor kommer att diskuteras i mitt bidrag till denna antologi. Redan den inledande meningen föranleder två reflektioner. För det första har man under de omfattande satsningar som gjorts på att utveckla användningen av informations- och kommunika- tionsteknik i folkbildningen talat om IT-stött lärande, alltså inte IKT-stött lärande. Säger denna användning av förkortning något? Kanske är det så att kommunikationen mellan människor ses som en så självklar del i folkbildningens pedagogiska verksamhet att den inte särskilt behöver lyftas fram med ett K? Kanske är det också så att den skepsis som funnits, och troligen fortfarande finns, mot I(K)T-stödets möjligheter för folkbildningen, handlar om en tvek- samhet när det gäller möjligheten att kommunicera fullt ut utan att mötas fysiskt. Om kommunikation ses som något som sker främst i direkta möten mellan människor blir det logiskt att undvika att tala och skriva om kommunikationsteknik. I denna artikel använ- der jag i fortsättningen termen informationsteknik och förkort- ningen IT. Skälen är inte dessa två, utan av mer praktisk art – dels blir det hela mer lättläst, dels ansluter jag till den beteckning som faktiskt använts inom folkbildningens satsningar på IT. För det andra skriver jag medvetet folkbildningens arenor (i plural). I mitt möte med folkbildningen, genom satsningarna på IT-stött lärande, fick jag först bilden av folkbildningen som något enhetligt. Men snart kom bilden att nyanseras, då det visade sig att ett viktigt kännetecken på folkbildningen är dess mångfald. Det finns olika arenor, många folkhögskolor och studieförbund, med olika inriktning på sin verksamhet. Skillnaderna mellan arenorna tar IKT, pedagogik och demokrati i folkbildningen sig bland annat uttryck i ett varierande intresse och engagemang för att pröva och förhålla sig till de möjligheter och svårigheter som IT-stödet erbjuder. Dessutom kan IT-stött lärande betyda olika saker i verksam- heten inom en folkhögskola eller inom en studieförbunds- avdelning. IT-stött lärande är inte något enhetligt. Bland annat bör det betonas att det inte enbart är frågan om distansstudier. Det verkar som om en allmän utveckling, även i utbildningsväsendet utanför folkbildningen, är att uppdelningen mellan när- och distans- studier blir mindre tydlig. Skolelever på vissa skolor arbetar hemma , med IT-stöd, och är i skolan i övrigt. Inom folkbildningen kan den samverkan kring distansstudier som ut- vecklats (se m.fl., 2001b), numera under beteckningen Nätbildarna1, innebära att en folkhögskoleelev bor i internat och deltar i intensiva närstudier, som hon som en del av sin utbildning deltar i en distanskurs på en annan folkhögskola. Även om IT-stött lärande alltså inte enbart handlar om distans så har de stora satsningar som gjorts drivit på utvecklingen av folkbild- ning på distans. Behov av folkbildning på distans? Frågan är vilket behov som finns av folkbildning på distans? Studieförbunden bildar ett i förhållande till andra utbildnings- anordnare mycket finmaskigt nät över landet, där möjligheter till närstudier erbjuds på väldigt många håll. Folkhögskolestudier på heltid och enbart på distans verkar knappast vara ett alternativ som eftersträvas, med tanke på den inriktning på personliga möten och nära kommunikation som finns. Men att möjligheten finns bör ändå vara viktigt. Behovet av folkbildning på distans kan vara relaterat till individers specialintressen, som man vill fördjupa sig i just i folkbildningens form. Det kan handla om en studiecirkel i ett speciellt ämne likaväl som en specialkurs för en elev på folkhög- skola på det sätt som beskrivs ovan. Dessutom är folkbildningens starka rörelseanknytning ett motiv att utveckla möjligheter till distansstudier. I de flesta rörelser finns nätverk av människor över geografiska avstånd, och i dessa nätverk kan det finnas behov av gemensamt organiserat lärande. Slutligen är det finmaskiga nätet IKT, pedagogik och demokrati i folkbildningen inte något argument som håller fullt ut mot distansformen. Trots att nätet är finmaskigt så finns det hål, och i glesbygder blir hålen större. Även om det inte bor så många människor i glesbygds- områden borde de också erbjudas möjligheter till utveckling genom studier även i form av folkbildning. I en studie av de satsningar som gjorts inom folkbildningen på IT- stött lärande (, 2002) lyfter jag fram tre funktioner som IT-stödet har i de pedagogiska processerna. För det första handlar det om IT som ett verktyg för kommunikation. Då kommunikationen ses som central i folk- bildningens pedagogiska ideal är det naturligt att denna funktion betonas. Folkbildning på distans med IT-stöd ses som ytterligare ett alternativ för att förverkliga idealet, och då är det viktigt, om än inte oproblematiskt, att få kommunikationen att fungera. För det andra kan datorer och IT vara redskap för att arbeta med gestaltning och uttryck. Detta handlar förstås också om att kommunicera något, men då i betydelsen envägskommunikation av känslor och budskap snarare än den två- eller flervägskommunika- tion i studiegruppen som avses i den första funktionen. Estetisk verksamhet har en lång historia inom folkbildningen, och genom IT ges nya möjligheter att skapa bilder, filmer, musik, texter etc. Det är dock inte bara den estetiska dimensionen av uttrycket som har betonats i projektverksamheten. Det finns även en demo- kratisk/politisk dimension, genom att datorn kan öka möjlig- heterna att göra sin röst hörd och påverka. Ett exempel är att utveckla sin förmåga att skriva insändare och debattartiklar, vilket gör att man kan göra sig hörd i etablerade media som dags- tidningar. Ett annat exempel är att Internet ger nya möjligheter att publicera sig – utanför de etablerade mediakanalerna. Naturligtvis är denna möjlighet att göra sin röst hörd inte oproblematisk – bara för att man publicerar något på Internet är det inte säkert att någon läser. Men möjligheterna ökar i alla fall. IKT, pedagogik och demokrati i folkbildningen För det tredje erbjuder IT nya former av struktur för studierna. Den som har dåliga erfarenheter av skolans traditionella strukturer kan genom IT-stöd och distanskurser få nya perspektiv på vad studier innebär och få ny motivation att lära nytt. Strukturen kan också vara en hjälp för personer med problem som dyslexi eller andra läs- och skrivsvårigheter, genom stavningskontroller, övnings- program etc. Portfoliometoden, som handlar om att dokumentera sitt lärande genom att samla produkter från till exempel en utbildning i en portfölj, är ett annat sätt att strukturera lärandet. Här finns exempel på hur man på en folkhögskola har utvecklat denna metod speciellt för en grupp hjärnskadade elever med hjälp av datorn. Studierna och studieresultaten kunde dokumenteras och struktureras i ett datorprogram, och genom att detta gjordes just med hjälp av datorn gav det också datorkunskap och en ökad upplevelse av status och självkänsla för dessa elever (, 2002). Jedeskog (2002) har identifierat fyra roller för IT i skolan: läro- bok, informationskälla, övningshäfte och inspiratör (se Figur 1). Fyra roller för IT i skolan. (Jedeskog, 2002, s. 130) jobba med den här upp- gör hur du vill men lös giften och gör så här gör vad du vill men jobba jobba som du vill Det dominerande sättet att använda datorn är för informations- sökning. Detta användningsområde är så dominerande att vi kan tala om IT som ett mångsidigt verktyg i enkelspårig användning. (, 2002, s. 189) Här har dock en utveckling identifierats som dels går mot att användningen som informationskälla" och som IKT, pedagogik och demokrati i folkbildningen inspiratör smälter samman, vilket innebär att eleverna styr sitt uppgiftsval inom de gränser som läraren fastställt, dels från denna användning till en användning som övningshäfte, där det är övningar i själva sökandet som fokuseras. Utvecklingen innebär en fokusering på fakta och på färdigheten att söka information, snarare än på bearbetningen av fakta/information. Denna foku- sering, tillsammans med ett mer individualiserat arbetssätt, innebär att dialogen och samtalet hamnar i bakgrunden. Arbetet riskerar då att ligga på en låg kognitiv nivå då förutsättningar för att nå för- ståelse kräver att man i dialog med andra utbyter och testar sina egna tankar och idéer (, 2002, s. 205). Datorn/Internet som informationskanal sätts alltså i fokus. Detta kan jämföras med de andra funktioner för IT inom folk- bildningen som beskrivits ovan: kommunikation, gestaltning/uttryck samt struktur. Datorerna verkar där i högre grad fungera som pedagogiska verktyg, även om användningen som informations- kanal också finns med. Risken för att dialogen/samtalet ska hamna i bakgrunden inom folkbildningen verkar därför vara mer begrän- sad.2 Man ska dock inte glömma de dokumenterade svårigheter som finns när det gäller att få till stånd en fungerande kommu- nikation mellan deltagare (m.fl., 2001b).3 Det handlar bland annat om att våga skriva, att lära sig använda skriftspråket på ett nytt sätt, där det är korta meddelanden utan krav på korrekt grammatik och stavning som kan göra kommunikationen mer levande. Kanske är det här ett problem som kommer att försvinna? Detta med tanke på det genomslag som skriftliga kommunikations- former som SMS och chat har fått i yngre generationer? Behovet av skriftlig kommunikation kan också komma att minska, om/när tekniker för gruppkommunikation i ljud och bild blir tillgängliga för den bredare allmänheten. 2Här bör framhållas att Jedeskogs studie bygger på observationer av vad som faktiskt sker, medan de resultat som jag redovisat ovan (från , 2002) bygger på vad som rapporterats i intervjuer och skriftliga slutrapporter. 3Dessa svårigheter verkar dock vara mindre inom folkbildningen än hos andra utbildnings- anordnare (m.fl., 2001a). IKT, pedagogik och demokrati i folkbildningen IT-användningen utvecklas i vågor IT-användningen i utbildnings- och studiesammanhang har utvecklats i vågor. I en översikt över forskning om informations- tekniken i skolan beskriver (1998) bland annat hur datorsatsningarna i den svenska skolan har genomgått tre stadier4: Datorer som pedagogiska verktyg Datorn och Internet som informationskanal mot världen utanför skolan I de resultat som beskrivit ovan från skolan (Jedeskog, 2002; , 2002) verkar det tredje stadiet, informationskanalen, ha varit dominerande. Utifrån mina resultat (, 2002) kan man fråga sig om folkbildningen bara befinner sig på det andra stadiet. Eller vart tog den tredje vågen vägen? Det kan vara så att informationssökning etc. förekommer mer på de folkbildningsarenor som inte syns i en undersökning av organi- serad projektverksamhet. Vad sker i det informella lärandet relaterat till folkbildningen? Det eleverna gör efter lektionstid på folkhögskolans datorer är också en del av folkbildningen. Det studiecirkeldeltagarna gör på sin fritid, utan direkt koppling till den begränsade tid då de deltar i cirkelsammankomster, är en form av individuell självbildning där datorn och Internet kan tänkas ha stor betydelse. Här bör dessutom framhållas att de projekt jag studera- de kom till för och hade en viss inriktning präglad av den situation som gällde när projektansökan formulerades. Det kan mycket väl förhålla sig annorlunda nu på folkbildningens olika arenor. Den är inte osannolikt att den tredje vågen har slagit in över folkbildningen mer tydligt . Och vad kommer för övrigt den fjärde vågen att innebära? Individuella och kollektiva lärprocesser En infallsvinkel på IT-stött lärande i förhållande till folkbildningen är relationen mellan individuella och kollektiva lärprocesser. genomfördes ett antal utvecklingsprojekt kring distans- 4 Med referens till Jedeskog, (1996). Lärare vid datorn. , Skapande vetande, och Jedeskog, (1997). IT – the third wave. Paper presented at the 54. IKT, pedagogik och demokrati i folkbildningen utbildning med stöd från , . Projekten var förlagda till såväl folkbildning som vuxenutbildning och högre utbildning. Redan i utvärderingen av de projekten beto- nades att folkbildningen, till skillnad från övriga utbildningsan- ordnare, hade en klar inriktning på att (även) IT-stödda distans- studier ska ha en kollektiv dimension (, 1998). Detta innebär att IT-stödets funktion för kommunikation får stor betydelse för att folkbildningens pedagogiska ideal ska få genomslag även i distansstudier. Men det finns naturligtvis pro- blem, precis som det kan finnas inom folkbildningen i övrigt och i andra pedagogiska verksamheter, med att arbeta utifrån ett pedagogiskt ideal. Problemet med att våga skriva har beskrivits ovan. Dessutom handlar det bland annat om att skapa grupp- relationer även om man inte träffas fysiskt. En annan aspekt är att det krävs nya rutiner, nya studie- och arbetsmönster, hos del- tagarna (men även hos lärarna/ledarna). Det egna ansvaret blir större när det gäller att ta sig att koppla upp sig, att ägna sig åt studiekommunikation även när man inte är i skolan eller på studie- cirkeln. Här krävs självdisciplin av ett annat slag än man kanske är van vid från andra studier där hemarbetet enbart handlar om individuellt arbete. Ytterligare en aspekt av dimensionen individuellt-kollektivt är i vilken utsträckning individuella studier är och ska vara en del av (den organiserade) folkbildningen. IT-stödet betyder att det finns nya möjligheter till individuellt kunskapssökande och självbildning. Det här är möjligheter som delvis kan sägas strida mot folk- bildningens mer kollektiva pedagogiska ideal. Studieprogram som individer följer enskilt, utan kommunikation med andra deltagare, kan utformas. Inom folkbildningen har man kategoriskt avfärdat möjligheten att sådana individuella studier kan vara en del av verk- samheten. Att en individ studerar ett färdigt kunskapspaket, i sin egen takt och när och var hon eller han vill, det är något som inte ryms inom den beskrivning som ges av flexibelt lärande i folk- bildningen (m.fl., 2001). Är denna ståndpunkt nödvändig? Hur ska man se på den mer individuella självbildningen? Kan det vara folkbildningens uppgift att stötta självstudier? Att studera individuellt är naturligtvis inte uteslutet inom folkbildningen. Att förbereda sig och läsa själv är viktigt, men när de individuella studierna blir dominerande på bekostnad av de kollektiva lärprocesserna strider detta mot de IKT, pedagogik och demokrati i folkbildningen pedagogiska idealen.5 När läromedel utformas för att användas i eller knutet till kollektiva lärsammanhang (på nätet eller i närstudi- er) är det inget som säger att dessa mycket väl kan användas även av enskilda individer. Kan folkbildningen tillföra några värden utöver den kommunika- tiva dimensionen som gör det motiverat att stimulera den indi- viduella självbildningen ytterligare? När det gäller användningen av informationstekniken och Internet som informationskanal blir källkritik, medvetenhet om ideologiska perspektiv och ett kritiskt förhållningssätt viktiga utgångspunkter. Här kanske folkbildning- ens arenor, som till skillnad från de flesta andra utbildningsan- ordnare kan och ska ha olika ideologiskt grundade perspektiv, kan erbjuda stöd i hanteringen och tolkningen av informationen. Och kanske kan man utveckla nya former för integrering av det indivi- duella och det mer kollektiva? Går det att ta vara på Internets möjligheter till informell kommunikation på nya sätt, för att därigenom minska risken att det individuella lärandet ligger på en låg kognitiv nivå? Folkbildning och demokrati är ett centralt tema i många diskussioner kring folkbildningen. Hur är informationstekniken relaterad till detta tema? Jag kommer att diskutera IT, folkbildning och demokrati dels med avseende på den inre demokratin i den pedagogiska verksamheten, dels med avseende på folkbildningens roll i samhället. Studiernas form och innehåll Den inre demokratin i den pedagogiska verksamheten handlar om hur studiernas form och innehåll formas. Vem har inflytande över formen och innehållet när det handlar om IT-stött lärande? Är det någon skillnad mot folkbildning utan IT-stöd? I detta avsnitt fokuserar jag på det IT-stödda lärandet på distans. När det gäller formen innebär distansstudierna en mer styrd struktur. Detta är inte något självklart av naturen givet, utan hand- 5 Jämför med den paradox som redovisas nedan när det gäller möjliga följder av demokratiskt inflytande över arbetsformerna. IKT, pedagogik och demokrati i folkbildningen lar om upplevda behov i praktisk verksamhet. De erfarenheter som redovisats på olika håll pekar ofta på behovet av struktur, i större utsträckning än vad som sägs vara normalt inom folkbildningen, för att deltagarna ska kunna hantera den i hög grad självstyrda studiesituationen. Detta blir speciellt påtagligt då deltagarna har begränsad erfarenhet av studier i allmänhet, av distansformen och av IT-stöd. Resultaten av DUKOM:s projektverksamhet visar att dessa erfarenheter var mindre omfattande bland folkbildningens deltagare än bland deltagarna i projekt i andra utbildningsformer (, 1998). En paradox som kan uppträda är dessutom att två folkbildningsideal kan komma i konflikt med varandra. Mer demo- krati genom inflytande över arbetsformerna kan leda till att dessa blir mer individuellt inriktade, vilket i sin tur strider mot idealet med den kollektiva lärprocessen (, 2002). Distansstudier kan alltså innebära att deltagarnas inflytande över studieformen blir mindre än i annan folkbildning. Å andra sidan innebär det större valfrihet att man erbjuder ett alternativ till för hur man kan bedriva organiserade studier inom folkbildningens ram. Dessutom ger studieformen, inom ramen för kraven på självstudier och självdisciplinering, stora möjligheter för deltagaren att planera sina självstudier och rum. Beträffande innehållet finns det större frihet att välja och påverka inom folkbildningen än hos andra (där läroplaner och formella kursplaner spelar en större roll). Möjligheten till distansstudier ökar valfriheten i innehåll ytterligare – både när det gäller cirklar och folkhögskolor. Fler möjligheter finns än de som erbjuds i form av cirklar/kurser i det geografiska närområdet. En distanskurs kan dessutom, som nämnts, vara en del av studierna även för den som deltar i intensiva närstudier, bor i internat etc. Studiemiljön kan bli en kombination av internat och Internet! Folkbildning, demokrati och samhälle Demokrati i folkbildningen handlar förstås inte bara om inflytan- det över studiernas innehåll och form. Det handlar också om den interna demokratin i folkbildningsorganisationerna och om rela- tionen till det demokratiska samhället i stort. I och med att folk- bildningen inte är någon fristående organisation, utan består av ett antal organisationer eller arenor med kopplingar till folkrörelser och politiska organisationer, så går det inte att dra någon skarp IKT, pedagogik och demokrati i folkbildningen skiljelinje mellan den interna demokratin och demokratin i sam- hället. Studieförbunden har olika folkrörelser – bland annat politi- ska och religiösa organisationer – som medlemsorganisationer. Folkhögskolorna har antingen olika rörelser/organisationer, eller landstingens politiska organisationer, som huvudmän. Hur man hanterar demokratiska frågor på folkbildningens arenor handlar därför om hur vi hanterar demokratin i vårt samhälle. Den djupare kunskapen om relationen mellan IT och organisation inom folk- bildningen saknas ännu, men några reflektioner är ändå på sin plats. Informationsteknikens relation till demokratin handlar, precis som när det gäller relationen till studierna, om såväl form som innehåll. IT kan när det gäller formen användas som ett verktyg i den demokratiska processen. En tydlig förändring som Internet och bland annat Folkbildningsnätet har inneburit är att tillgången till information och möjligheten att delta i diskussioner av olika slag har ökat. I princip kan alla ta del av information och sätta sig in i olika frågor. Sedan är frågan vem som faktiskt gör det och hur engagemanget ser ut. Möjligheterna att kommunicera utanför de formella beslutsarenorna har också ökat, och man kan fråga sig om och hur relationerna till huvudmän, medlemsorganisationer, etc. har förändrats. Det finns exempel på hur nya demokratiska arbetsformer har utvecklats i en medlemsorganisation, med anknytning till ett IT- projekt i det aktuella studieförbundet. Digital utskottsbehandling utvecklades som en ny form av beredning av ärenden inför den politiska organisationens årsstämma (, 2002). Här finns alltså en potential för utveckling av de demokratiska formerna utifrån ökade kunskaper om informationsteknikens möjligheter. Informationstekniken kan även utgöra innehåll i beslutspro- cesser, det vill säga att frågan som behandlas gäller IT-använd- ningen. Här har tidigare konstaterats att det finns en risk att demokratin blir lidande när beslut om särskilda satsningar, exem- pelvis på IT-stött lärande, ska tas snabbt. Även om hanteringen av frågan sker formellt riktigt kan det finnas brister i förankringen, vilket leder till att efterfrågan på stödinsatser inte blir så stor som man hade kunnat förvänta sig (, 2002). Beslutsprocesser med IT som innehåll eller fråga kan även handla om mer eller mindre formella beslut om innehållet i den pedagogiska verksamheten.