sou · GSB368d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Som exempel kan nämnas rikstäckande undersökning, Vårdbarometern, där hela befolkningen får ge ett sammanfattande betyg på sina kontakter med vården. I denna undersökning ger nio av tio sjukvården ett godkänt betyg. Allra bäst upplevs bemötandet från sjukvårdspersonalen medan möjlig- heten att komma i kontakt med vården bedöms vara sämre. I vissa fall anser man att det tar oacceptabelt att komma i kontakt med hälso- och sjukvården. Särskilt svårt verkar det vara att komma i kontakt med vårdcentralen. Tre av tio uppgav att de haft svårt eller mycket svårt att komma fram till vårdcentralen per telefon. Kvalitetsbrister och jämställdhetsproblem i vården Andelen personer som är missnöjda med hälso- och sjukvården är förhållandevis få, men undersökningar av levnadsförhållanden visar att andelen ökat . ansåg sig nästan var sjätte person ha blivit felaktigt eller orättvist behandlad av sjukhus eller läkare mot endast var tionde . Majoriteten av samtliga anmälningar och klagomål på hälso- och sjukvården, , handlar om vård och behandling av kvinnliga patienter. Detta gäller såväl , , , som huvud- männens patientnämnder. Detta kan delvis förklaras av att kvinnor utnyttjar mer hälso- och sjukvård än män. Samma mönster redo- visades redan 199665 och har gällt under åtminstone de senaste tio åren.66 Patientnämndernas material visar att kvinnor klagar något mer på det allmänna bemötandet än män. Även detta mönster har bestått . i tog emot närmare 5 000 klagomål , av vilka berörde vården av kvinnor och vården av män.67 Tillgång till vård och behandling skiljer sig även mellan kvinnor och män i jämförbara åldersgrupper. Äldre patienter får mer sällan Jämställd vård – olika vård på lika villkor. Huvudbetänkande från ut- redningen om bemötande av kvinnor och män inom hälso- och sjukvården. Könsperspektiv på hälso- och sjukvården. Vård och omsorg - faktabakgrund behandling än yngre patienter. Denna restriktivitet gällande tillgång till t.ex. hjärtintensivvård och behandling av grå starr berör avsevärt fler kvinnor än män. Rättviseproblematiken när det gäller tillgång till vård och behandling förstärks av att äldre kvinnor i genomsnitt har en svagare socioekonomisk situation än män i motsvarande ålder. Den äldre kvinnan lever ofta ensam, utan stöd från make eller sambo, och har ofta avsevärt sämre pension än män i motsvarande ålder. Trots att kvinnor efterfrågar mer sjukvård än män avstår också fler kvinnor än män från sjukvård, tandvård och läkemedel på grund av kostnaderna.68 Allmänhetens syn på äldreomsorgen Statskontoret69 fick i uppdrag att göra en medborgar- undersökning med ett förvaltningspolitiskt perspektiv. Bland de tolv offentliga verksamheter som ingick i studien fanns bl.a. olika myndigheter och skolor samt äldreomsorgen. Undersökningen genomfördes med hjälp av postenkäter som skickades ut till 19 500 individer runt om i . De frågor som värderades högst handlade om bemötande, resursutnyttjande och tillgänglighet. Verksamheternas kvalitet bedömdes av medborgarna som den viktigaste faktorn när det gäller vilket förtroende de har eller hur nöjda de är med en verksamhet. Andelen medborgare som hade lågt förtroende för verksamheterna understeg i regel . Undantag var äldreomsorgen och försäkringskassorna där andelen som hade lågt förtroende för verksamheterna uppgick till . Brukarnas syn på äldreomsorgen För äldreomsorgen saknas det nationella data om brukartillfreds- ställelse, men det har gjorts många lokala studier som visar att äldre och funktionshindrade i allmänhet är nöjda med de insatser som ges. Allmän nöjdhet är emellertid ett trubbigt mått på kvaliteten inom vård och omsorg. Bristerna framkommer tydligare när man ställer specifika frågor. Det är t.ex. vanligt att de äldre uppger att Könsperspektiv på hälso- och sjukvården. Förvaltningen i medborgarnas ögon. Vård och omsorg - faktabakgrund det brister i personalkontinuitet. De är också missnöjda med att ny personal kommer utan att de har blivit informerade om detta. I de studier, där man har frågat om hur viktig en viss företeelse är anser de äldre att det är viktigt att det är samma personal som kommer till dem. Det är också vanligt att de äldre upplever att personalen har för bråttom. De äldre tycker synd om personalen som de uppfattar lever under psykisk press och som bara hinner de allra mest nödvändiga uppgifterna. Den har inte tid till samtal och social samvaro. I den mån brukarna får frågor om personalens kompetens anser de att den kan bli bättre. Önskemål finns bl.a. om att personalen hade mer kunskaper om sjukvårdande insatser.70 De upplever också att tjänsterna inom vård och omsorg har blivit dyrare. Uppfatt- ningen om den personliga omvårdnaden, maten och boendet är ofta mer positivt än sociala aspekter såsom att få utöva sina intressen, få variation och att delta i aktiviteter av olika slag.71 Bristande insatser och risk för att det sociala innehållet för- svinner Länsstyrelserna konstaterade i sin tillsynsverksamhet år 200272 att bristen på särskilda boendeformer för äldre får till följd att beslut och domar inte kan verkställas och att de enskilda tvingas till långa och osäkra väntetider. Många kommuner tenderar att omvandla särskilda boenden till seniorbostäder eller ordinärt boende med hemtjänstinsatser, en iakttagelse som även gjorts under 2003.73 Det innebär ofta en lägre grad av omvårdnad. Den enskilde är inte alltid medveten om konsekvenserna av förändringen. Ett annat område som länsstyrelserna har uppmärksammat är att det är svårare att få beviljat särskilt boende, hemtjänst och andra insatser. Hit hör även det sociala innehållet i och inom de särskilda boendeformerna, som enligt många länsstyrelser ur- holkas eller försvinner. Det sociala innehållet handlar om själv- bestämmande och integritet och är allt det som ger den dagliga tillvaron mening. Det kan handla om att få tid till samtal över en Hur står det till med hälso- och sjukvården och äldreomsorgen? Kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre och funktions- hindrade. 72Socialstyrelsen och länsstyrelserna 2002. Social tillsyn 2002. Resultat av länsstyrelsernas tillsyn. Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport . Vård och omsorg - faktabakgrund kopp kaffe, få sällskap på en promenad eller kunna utöva ett in- tresse som man har. Vissa kommuner utreder inte behoven av sociala insatser och man beviljar följaktligen inte heller denna typ av insatser. uteblir insatserna p.g.a. personal- och resursbrist trots att de är beviljade. En av de grupper som länsstyrelserna be- dömer har svårast att få stöd och adekvata insatser är äldre personer med demenssjukdomar. Kvinnor önskar mer hjälp av de äldre med insatser i från kommunerna är kvinnor. Det är vanligare att äldre kvinnor får både hemtjänst och särskilt boende. Insatserna är emellertid betydligt mer jämt fördelade mellan könen om man beaktar att de äldre kvinnorna är fler och mer beroende av offentliga insatser då de ofta lever i ensamhushåll. Trots detta uppger kvinnorna oftare än männen att de är missnöjda med den äldreomsorg de får och de vill ha mer hjälp. Det kan, enligt en granskning av ,74 tyda på att insatserna inte är anpassade efter kvinnors behov. Enligt HEK-undersökning75 fick kvinnor som angav att de behövde hjälp med vissa vardagssysslor i mindre utsträckning hemtjänst och hemsjukvård än män. av männen som angav behov av hemtjänst eller hemsjukvård fick hjälp mot av kvinnorna. Det var dubbelt så vanligt att kvinnor med hemtjänst ansåg att de inte fick hjälp i tillräckligt stor omfattning. Det var också vanligare att ensam- stående kvinnor inte ansåg att de fick sina hjälpbehov tillgodosedda alls, varken av eller av andra. Genomgående var kvinnor mer negativa i sina omdömen om hemtjänst än männen. Kvinnor ville oftare än män ha hjälp av det offentliga i stället för hjälp av anhöriga vid långvariga behov av hjälp. Det är också viktigt att uppmärksamma de små möjligheter män kan ha att dela sina manliga intressen med eftersom så få män arbetar inom äldreom- sorgen. Ekonomiska förutsättningar förefaller, enligt Social- styrelsens granskning, inte påverka hur kvinnor och män får del av de insatser som erbjuds inom äldreomsorgen. Däremot påverkar kvinnors sämre ekonomi deras möjligheter att köpa insatser utan- för . bedömer att frågan om jämställd- 75Statistiska Centralbyrån 1999. Vård och omsorg - faktabakgrund het ur ett brukarperspektiv måste få en större uppmärksamhet än . I en studie76 identifieras fem aspekter av vården och omsorgen som skulle behöva förbättras. flexibilitet i fråga om att tillfälligt få hjälp med andra uppgifter flexibilitet i fråga om att kunna få hjälp vid andra tider än de man kommit överens om möjlighet att kunna påverka hur hjälpen utförs möjlighet att lätt kunna nå personalen per telefon Det räcker inte med brukarundersökningar Ett problem med brukarundersökningar är att ställa rätt frågor. Ett annat är att många personer inte kan svara för sig på grund av t.ex. en demenssjukdom. Ett tredje problem är att brukarunder- sökningar endast visar den subjektivt upplevda kvaliteten i själva vårdprocessen. Undersökningar av detta slag behöver kompletteras med olika mått eller indikatorer som visar vårdens resultat i bibehållen eller återfunnen hälsa och förbättrad livskvalitet. När det gäller äldreomsorgen finns det ännu inte några nationellt jämför- bara kvalitetsindikatorer. En utveckling av sådana pågår och Socialstyrelsen77 har tagit fram indikatorer som hjälp vid förskrivning av läkemedel till äldre. Detta i avsikt att göra läkemedelsanvändningen bättre och säkrare. På många håll har man dock lokalt tagit fram indikatorer för att belysa t.ex. förekomsten av trycksår, inkontinens, fallskador och brister i näringstillförsel. 76Blekinge FoU-enhet 1999:9. Indikatorer för utvärdering av kvaliteten i äldres läkemedelsterapi. Vård och omsorg - faktabakgrund Närstående används här som begrepp Begreppen anhöriga och närstående används ofta synonymt, men de har inte något entydigt innehåll då de kan avgränsas olika i olika författningar. Inom hälso- och sjukvårdslagstiftningen används be- greppet närstående ofta som en samlingsbeteckning för olika sär- skilt nära och förtroendefulla förhållanden av familjemässig karak- tär. Begreppet närstående kan således ses som ett vidare begrepp än anhörig. Utgående från ett individperspektiv har vi i denna utredning valt att genomgående använda begreppet närstående då vi anser att det är individen själv som i första hand ska avgöra vem, som hon eller han betraktar som närstående. Utifrån en genomgång av studier som rör de närståendes situa- tion vill vi här lyfta fram de närståendes roll och betydelse i vård och omsorg och deras eget behov av stöd och avlösning. Närståendes syn på vården och omsorgen Det saknas även rikstäckande undersökningar av hur närstående upplever vården och omsorgen av äldre och funktionshindrade. Dessutom sammanfaller inte alltid de närståendes syn på vården med brukarens. Som exempel kan nämnas att den enskilde framför allt annat kan föredra en god social samvaro med personal från , medan den närstående kanske endast har synpunkter på om lägenheten är väl städad och på vad som finns i kylskåpet. Långa väntetider, snabba utskrivningar men vänligt bemötande Stiftelsen Äldrecentrum78 har i studier av äldre med många och sammansatta vårdbehov funnit att närstående riktar skarp kritik mot omhändertagandet på akutmottagningen på sjukhus. Den handlar om långa väntetider utan mat och om hem- skickning mitt . Liksom de äldre tycker dock de närstående att de har blivit vänligt bemötta, men att personalen är så stressad att det sällan ges tillfälle till frågor och samtal. 78 , U. , M. Dirigent saknas i vård och omsorg om äldre. Om nödvändigheten av samordning. Stockolm 2003, . Vård och omsorg - faktabakgrund för de närstående är också de korta vårdtiderna. I många fall blir de äldre hemskickade i så dåligt skick att de återvänt akut till sjuk- huset . Många känner att de inte deltar i vård- planeringen vid utskrivning från sjukhus. Närståendes kunskaper efterfrågas sällan Närståendes medverkan och delaktighet är ofta en förutsättning för en väl fungerande vård. Det är därför viktigt att beakta deras eget behov av stöd då de har stora möjligheter att stödja och hjälpa den enskilde att anpassa sig i en ny och krävande situation. De när- stående har en unik kunskap om den enskilde som kan underlätta och motivera denne i sin vård och rehabilitering. Den enskildes engagemang är avgörande för ett gott resultat. De närståendes kun- skaper efterfrågas dock vanligen inte och de får sällan utbildning som stöd för sitt arbete med att vårda en nära anförvant i hemmet. Informationen är också begränsad. På så sätt blir ofta den offent- liga vårdens expertkunskap dominerande och individuella lösningar svåra att genomföra.79 Viktigt med rätt sorts stöd För att närstående ska orka med sin vårdaruppgift och själv ha en god livskvalitet behöver de stöd och avlösning. Detta gäller särskilt dem som känner att de ständigt behöver finnas till hands vid t.ex. vård av en person med en demenssjukdom eller med många sam- mansatta sjukdomar och funktionsnedsättningar och vid vård i livets slutskede. I en rapport från Socialstyrelsen80 uppger medicin- klinikerna att av de äldre lades in på grund av närståendes svikt eller av sociala skäl. Stödet måste vara utformat så att den som vårdas mår bra. Först då kan erbjudna insatser i form av korttidsplatser och växelvård eller avlösning i form av hemtjänst eller dagverksamhet innebära en riktig avkoppling för den när- stående. är det påtagligt många närstående som tackar nej till Närstående och vård av äldre. Anhörigas och professionellas perspektiv – Äldre inom akutmedicin. Inventering av patienter på medicinklinik. Vård och omsorg - faktabakgrund ett beviljat stöd då den sjukes behov av meningsfull sysselsättning inte har uppmärksammats.81 Närstående vill vara delaktiga i vårdplaneringen En studie82 av vårdkedjan för personer i livets slutskede visar att de närstående har mycket små möjligheter att medverka i vårdplane- ringen. Som exempel anges följande förhållanden: För de flesta patienter hade någon form av vårdplanering genomförts före inflyttning till särskilt boende då det blev tydligt att de inte kunde klara sig hemma. Flera anhöriga uppgav att de känt att besluten blev fattade över huvudet på dem. I studien beskrev en anhörig vårdplaneringen mer som en ekono- misk förhandling än vad som var bäst för den enskilde. För de flesta närstående blev utfallet dock bra till slut, även om känslan av delaktighet saknades. Vanliga önskemål från närstående Parallellt med en flyttningsstudie i Sundsvall83 intervjuades 126 när- stående för att belysa deras situation i samband med en nära anförvants flyttning till ett särskilt boende. Att vårda en anförvant i det egna hemmet innebar stora påfrestningar. Av samtliga när- stående uppgav hälften psykisk belastning, en fjärdedel social belastning och en femtedel fysisk belastning. En del närstående hade fått olika typer av stödinsatser från kommunen. Flertalet närstående med en anförvant på sjukhem eller gruppboende angav att ytterligare insatser och stöd skulle ha kunnat underlätta situa- tionen före flyttningen. Det rörde insatser såsom bättre informa- tion om äldreomsorgen och kontinuerliga stödsamtal. Många närstående efterfrågade också praktisk hjälp, bättre kontinuitet inom och avlösning. Det kunde t.ex. handla om behov av att få rå sig själv, kunna ta semester, sova ostört, ha någon att anförtro sig åt eller att träffa andra närstående i samma situation. Kommunernas stöd till anhörigvårdare – anhörigas erfarenheter och synpunkter. Kvalitet i vårdkedjan mot livets slut. Anhöriga till äldre som flyttar till särskilt boende. Vård och omsorg - faktabakgrund I en studie84 av stöd till närstående i , som genomförde på uppdrag av kommittén Senior 2005 intervjuades närstående för att bl.a. belysa deras önskemål om hjälp. Resultatet visade att närstående efterfrågar avlösning i hemmet och även avlösning i form av korttidsplatser och dagverk- samheter. Närstående som vårdade en anförvant med en demens- sjukdom uppgav ett större behov av stödinsatser i allmänhet och i synnerhet hjälp med avlösning än andra närstående. De flesta undersökningar,85 som tar upp behovet av stöd till när- stående som vårdar personer med demenssjukdom, lyfter fram följ- ande önskemål: ekonomiskt stöd i form av anhörigbidrag eller liknande psykologiskt stöd och samtalskontakter information på många olika nivåer om sjukdomen och sam- hällets insatser någon kontaktperson att vända sig till individuellt utformade avlösningsinsatser på de anhörigas och de demenssjukas villkor. Ett ökat stöd till närstående kan förlänga kvarboendet Närstående står för en betydande del av vården och omsorgen. Samhällets insatser är endast ett komplement. Det är viktigt att klargöra att de närståendes insatser är ett frivilligt åtagande. Utan de närståendes stöd ökar behovet av att flytta till en särskild boendeform. Om den närstående erbjuds hjälp och avlösning kan eventuellt en dyrare form av vård och omsorg skjutas upp och kanske helt undvikas. Om belastningen blir för stor och den närstående själv inte har en fullgod hälsa kan det medföra att den närstående sviktar och själv behöver söka vård. För att öka den enskildes möjligheter att bo kvar i det ordinära boendet krävs det således åtgärder som kan underlätta den närståendes situation. Vård och omsorg. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande be- folkning. På väg mot en god demensvård. Samhällets insatser för personer med demens- sjukdomar och deras anhöriga. Vård och omsorg - faktabakgrund Informell omsorg ges främst av kvinnor som antalet äldre har ökat kraftigt har antalet äldre som får hemtjänst minskat och antalet platser inom särskilda boende- former har minskat markant. innebär det en förskjutning från offentliga till informella insatser. Det betyder att främst äldre makor, döttrar och svärdöttrar belastas och riskerar att stå ensamma med ett omfattande ansvar för vård och omsorg. Många medelålders kvinnor som redan står för majoriteten av det obetalda arbetet i hemmet riskerar att få göra ännu mer obetalt arbete.86 En nationell granskning87 av inkomstprövning i samband med biståndsbedömning visar att andelen förvaltningar som prövar om insatserna i stället kan utföras av närstående har fördubblats . Undersökningen visar bl.a. att förvaltningarna har blivit mer restriktiva med att bevilja basala insatser såsom städning och inköp. En fortsatt förskjutning av insatserna från det offentliga till närstående kan få allvarliga konsekvenser för ohälsan för framförallt medelålders kvinnor då deras insatser på arbetsmarknaden blir allt mer viktiga för att garantera de skatteinkomster till staten som behövs för välfärdsinsatserna i stort i samhället, dvs. pensioner och hälso- och sjukvård till den ökande andelen äldre personer. Strategi för stödet till närstående I socialtjänstlagen anges att socialnämnden bör genom stöd och avlösning underlätta för dem som vårdar närstående som är lång- varigt sjuka eller äldre som har funktionshinder (5 kap. 10 § SoL). Bestämmelsen markerar vikten av att tar ansvar för att ge stöd till dem som vårdar långvarigt sjuka såväl barn som vuxna, människor med funktionshinder och äldre. Förutsätt- ningarna för att syftet med bestämmelsen skall uppnås är att tidiga och förebyggande insatser kan ges. Det behövs också ett förbättrat och utvecklat innehåll i verksamheterna samt en medveten strategi för att organisera stödet till anhöriga. Ekonomisk prövning av rätten till äldre och handikappomsorg. Vård och omsorg - faktabakgrund Stimulansbidrag har synliggjort de närståendes situation Som en del i den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken har ett särskilt stimulansbidrag – Anhörig 300 – utgått med totalt –2001. Syftet har varit att stimu- lera kommunerna till att utveckla stödet till närstående som vårdar äldre, funktionshindrade och långvarigt sjuka. Villkoren för kom- munerna att erhålla stimulansmedel var att man i samarbete med närstående- och frivilligorganisationer upprättade en handlingsplan över hur arbetet skulle bedrivas och att denna förankrades i an- svarig nämnd. Likaså anmodades kommunerna att gå samman på länsnivå och utse en länssamordnare för arbetet. har –2001 haft i uppdrag att administrera, stödja, följa och utvärdera Anhörig 300. Social- styrelsen konstaterar i sin slutrapport88 att Anhörig 300 har med- fört att närståendes vård- och omsorgsinsatser för äldre, sjuka och funktionshindrade har synliggjorts. Kommunerna har ofta byggt ut stödet till närstående i samarbete med frivilligorganisationerna. Stödet har en helt annan bredd och variationsrikedom . Att utveckla kvaliteten i de insatser som erbjuds kvarstår dock. Allt eftersom de närståendes situation har satts i fokus har bristerna i det befintliga stödet blivit synliga. Det finns dock inte någon tydlig bild som visar i vilken utsträckning stödet till närstående verkligen når dem som behöver det. Kommunerna har oftast inte något system för att följa upp effekterna av de hjälp- insatser som ges. Anhörig 300 har emellertid satt igång omfattande aktiviteter i kommunerna. Genom den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården –2004 har staten, och slutit ett utvecklingsavtal som innebär att kommunerna ska fortsätta att utveckla stödformer till närstående som vårdar en anförvant. Socialstyrelsen89 konstaterar i sin senaste uppföljning av kommunernas arbete med att utveckla stödet till närstående att engagemanget och utvecklingen av detta stöd är stort och lever vidare i kommunerna. Det är dock oklart i vilken utsträckning som stödet till närstående verkligen når dem som är i behov av stödinsatser. Uppgifter från socialtjänststatistiken tyder inte på någon påtaglig ökning av antalet personer som erhållit stöd Anhörig 300 – Slutrapport. efter Anhörig 300. Uppföljning av kommunernas arbete med utveckling av anhörigstöd . Vård och omsorg - faktabakgrund Kvaliteten på de insatser av stöd som erbjuds är av central betydelse för att närstående ska använda dem. slutsats är att det krävs en fortsatt kvalitets- utveckling på området för att säkra den långsiktiga uppbyggnaden av stöd till närstående i vård och omsorg. Vård och omsorg - faktabakgrund Förebyggande insatser i ett folkhälsoperspektiv Utvecklingen av de äldres hälsa har stor betydelse för de framtida be- hoven av vård och omsorg. Vi vill i detta kapitel peka på hur utveck- lingen kan påverkas genom hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete. Förebyggande verksamheter gynnar individen och är lön- samma för samhället. Hög ålder utgör inte något hinder för individen att tillgodogöra sig insatser som bidrar till att bevara och stärka möjligheterna till ett oberoende liv med livskvalitet. Att underlätta för äldre att leva ett självständigt liv även med ohälsa och funktionshinder bör vara ett centralt mål för en hälsoinriktad samhällsplanering. Trots att det finns ett lagligt stöd för förebyggande insatser har sådana i praktiken inte bedrivits på ett systematiskt sätt i landstingens primär- vård eller i kommunernas vård och omsorg. Folkhälsoarbete bland äldre är eftersatt En del av de framgångar som uppnåtts när det gäller befolkningens hälsa och den starkt minskade dödligheten kan tillskrivas ett framgångsrikt folkhälsoarbete. Men har större delen av folkhälsoarbetet inriktat sig på yngre och medelålders personer. Folkhälsoarbete bland äldre syftar till att stärka och bevara det friska hos äldre och öka förutsättningarna för dem att behålla hälsa och livskvalitet upp i hög ålder.