sou · GSB317d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Av de övernattande besökarna kom drygt 4 miljoner från övriga , varav tyskarna svarade för 1,7 miljoner. Resterande 0,8 miljoner kom från övriga delar av världen, varav ungefär hälften kom från . Endagsresenärerna utgjorde nästan hälften av alla utländska besökare. Störst andel endagsresenärer kom från följt av och . IBIS 2002, Inkommande besökare i efter syfte med resan. Inkommande besökare i efter syfte med resan Källa: Turistdelegationen & SCB. IBIS-undersökningen visar att det huvudsakliga syftet för övernattande besökare till var resor , affärsresor svarade för och besök hos släkt och vänner svarade för av resorna (figur 11). Jämförelse av inkommande besökare per invånare i några europeiska länder 2002 Källor: ETC/Tourmis, WTO och IBIS (för ). Vid en internationell jämförelse av antalet övernattande besökare från utlandet per invånare, ligger över europasnittet och mellan Rep. och (figur 12). En sammanställning av de nordiska ländernas kommersiella gäst- nätter på hotell 2003 visar att är de landet i som visar den minsta minskning av utländska övernattningar, minus . Snittet för var minus . har tagit marknadsandelar från övriga nordiska länder och har ökat sin andel av det totala inkom- mande resandet till de nordiska länderna från (figur 13). kronor jämfört med . underskottet att minska och resevalutanettot förbättrades med . Underskottet var 2002. Totalt bidrog exporten (utländsk konsumtion i ) med . Importen (svensk konsumtion utomlands) var (figur 14). I fortsatte resevalutaunderskottet att minska och resevalutanettot förbättrades med . Detta berodde i huvudsak på minskad svensk konsum- tion utomlands. bidrog exporten (ut- ländsk konsumtion i ) med , som var en minskning med 0,5 miljarder. Importen (svensk konsumtion utomlands) var , en minskning med . Turismen är viktig för sysselsättningen i Turistnäringen är en utpräglad småföretagsbransch med stor bety- delse för tillväxten och sysselsättningen i många regioner Jämförelse av antal sysselsatta 2002 Totalt bidrog turistnäringen med drygt 126 000 årsverken . Detta motsvarar fler sysselsatta än vad , , , och sysselsätter tillsammans i (figur 15). Index över utvecklingen av antalet sysselsatta inom turist- näringen och totalt antal sysselsatta i till 2002 Förädlingsvärde inom turistnäringen 2002 De viktigaste branscherna (de som står för störst andelar av det totala förädlingsvärdet) inom turistnäringen var 2002 hotell och restaurang som står för av näringens ekonomi, varu- handeln , fritidshusboendet , och flyget . Förädlingsvärde för några branscher i turistnäringen 2002 De varor och tjänster som turister konsumerar produceras av före- tag i olika branscher. Figur 17. visar andelen av de olika branscher- nas förädlingsvärde som hänför sig till turism. Det är intressant att värdera de olika branschernas beroende av turism, dvs. hur stor andel av respektive bransch förädlingsvärde som skapas av just turisters konsumtion. I topp finns resebyråer och researrangörer , dvs. all verksamhet skulle upphöra om det inte fanns turister. Andra branscher med hög andel turism är flyget . Hotell och restaurang har av sitt förädlingsvärde från turism. Detta kan förefalla lågt, men det beror på att i hanteras hotell och restaurang som en bransch. Hotellen har sannolikt en mycket hög andel () turism, medan restaurangerna har en ganska låg andel då huvuddelen av kunderna är lokala. För varuhandeln är andelen turism , vilket gör varuhandeln ganska lite bero- ende av turism. På platser med hög turistisk aktivitet kan handeln dock vara starkt beroende av intäkterna från turister. De olika branschernas olika beroende av turism illustreras på ett mycket tydligt sätt av de dramatiska händelserna i , krig i och Sarssmittan. Varuhandeln blev lite berörd av detta, medan flyg, resebyråer och hotell bitvis drabbats ganska eller mycket hårt. Nationella turistfrämjande- organisationer i några europeiska länder En studie sammanställd av The Business Partnership . Sammanfattning av resultat............................................................. Finansiering av nationella turistfrämjandeorganisationer............. Slutsatser – att hitta rätt balans....................................................... I direktiven (Dir 2003:60) för utredningen om turistfrämjandets funktion, organisation och rollfördelning ingår att kartlägga turistfrämjandets mål och organisation i ett urval andra länder. Inom utredningens ramar har Turistdelegationen givit The Business Partnership i uppdrag att genomföra en studie av nationella turistfrämjandeorganisationer i några euro- peiska länder. Syftet med studien var att: få kunskap om turistmyndigheternas och turistfrämjandeorganisationernas organisation, roll och ansvar i de olika länderna, genom analyser och intervjuer med viktiga privata och offent- liga aktörer fastställa hur framgångsrika dessa organisationer och myndigheter är,· lära från de olika ländernas erfarenheter inom främjande av tu- rism samt lyfta fram de som lyckats anpassa sin verksamhet efter nya ekonomiska och politiska omständigheterna. De länder som ingår i studien är , , , , , och . Även har tagits med eftersom turistindustrin på omorganise- rats och det var osäkert om det skulle gå att få bra information från övriga länder när studien beställdes. De områden som studerats är: Hur turistfrämjandeorganisationerna är uppbyggda och vilka resurser de har: större institutioner och organisationer delaktiga i turismutveckling och marknadsföring på nationell nivå, förhållande mellan statliga och regionala institutioner inom turismen, fördelningen av uppgifter och kompetens mellan dessa institu- tioner, den nationella turistorganisationens förhållande till regionala och lokala organisationer,· total budget – inklusive den årliga statliga finansieringen,· budget för marknadsföring i det egna landet,· uppdelning av budgeten i fasta och rörliga kostnader (det vill säga för administration och marknadsföring),· Turistfrämjandeorganisationernas ansvar och verksamhet: organisationsform – offentlig, privat eller blandad, vilka departement som ansvarar för turistpolitiken,· turistfrämjandeorganisationens mål inom ramen för turistpolitiken, statliga program för rese- och turistindustrin, mätbara mål för turismen, forskning och utveckling, inblandning i utbildning, kvalitetskontroll, teknisk förnyelse och investeringsfrämjande. andra offentliga institutioner,· branschorganisationer och andra organ,· Turismens ekonomiska betydelse: analys av turismens bidrag till landets ekonomi, förhållandet mellan turistnäringens och turistfrämjandeorgani- sationens budget och utgifter vad beträffar BNP, befolkning, inkommande turister, gästnätter och internationella turismin- täkter, analys av turistfrämjandeorganisationens budget i förhållande till utvecklingen av den inkommande turismen på nationell nivå. Utvärdering av turistfrämjandeorganisationens verksamhet med hjälp av olika mätredskap: turismens tillväxt på olika marknader och inom olika marknadssegment, jämförelse med konkurrenter, till exempel årliga marknadsfö- ringsutgifter jämfört med antal besökare och den privata sek- torns inflytande på marknadsföringen av turism,· mätning av orsakssamband, till exempel marknadsföringskostnader per turistutlägg och turistintäkt, intervjuer med viktiga aktörer inom rese- och turistindustrin. Intervjuer genomfördes med minst fem aktörer från rese- och tu- ristnäringen i varje land, både från offentlig och privat sektor. Det var regionala och lokala turistorganisationer, flygbolag, hotellked- jor, resebyråer, forskningsinstitut och konsulter. Intervjupersonerna ombads att ge sin uppfattning om turist- näringen i sina respektive länder, om stödsystemen generellt, sam- arbetet mellan den nationella turistfrämjandeorganisation och övriga intressenter – regionala och kommunala turistfrämjandeor- ganisationer och privata företag – samt hur man uppfattar effekti- viteten i verksamheten. Studien utfördes i två etapper: Etapp 1: Undersökning och analys Studien började med att söka efter information om strukturen för turistfrämjandet i varje land. I detta ingick både skriftlig informa- tion och källor på internet. Ett frågeformulär skickades ut till de olika nationella turistfrämjandeorganisationerna. Dessa följdes upp med e-post och telefonsamtal för att samla in den grundinforma- tion som behövdes för den första beskrivande delen av studien. Detta visade sig mycket svårare än väntat då en del var ovilliga att lägga ner tid på vår undersökning utan någon garanti att få någon- ting i gengäld. Etapp 2: Personliga samtal och telefonintervjuer samt slutlig analys Den inledande studien följdes upp med telefonsamtal och person- liga intervjuer med experter från rese- och turistindustrin i varje land samt med anställda vid de nationella turistfrämjandeorganisa- tionerna, såväl på huvudkontoret som på utlandskontoren. The Business Partnership drog fördel av Turistdelegationens deltagande i möte och andra inter- nationella sammankomster för att genomföra personliga intervjuer med viktiga offentliga och privata aktörer i turistnäringen. Alla siffror i den här rapporten har tillhandahållits av turistmyn- digheterna och turistfrämjandeorganisationerna i respektive land. Vi vill särskilt tacka det danska turistrådet och tu- ristråd som har delat med sig statistik från sina genomförda turistundersökningar. Detta gav oss möjlighet att jämföra våra re- spektive resultat. Av olika anledningar finns det skillnader i resultaten och där vi funnit skiljaktigheter har vi hållit fast vid våra resultat efter att i de flesta fall kontrollerat med våra källor. Vi har gjort stora ansträngningar för att försäkra oss om riktig- heten i vår rapport och att intervjuobjekten citerats korrekt. The Business Partnership kan dock inte hållas ansvarig för inne- hållet i denna rapport, för eventuella tolkningar av den eller för skada som uppstått vid dess användning. Nationell turistmyndighet innebär: specifik statlig myndighet med ansvar för turismen på den allra högsta nivån eller,· specifik statlig myndighet som har ett direkt inflytande över turismen eller,· alla regeringsorgan eller myndigheter som har direkt inflytande över turismen. Turistdelegationen är den statliga turistmyndigheten i . Med nationell turistfrämjandeorganisation, ibland även kallad na- tionellt turistråd avses: en självständig offentlig, halvoffentlig eller privat organisation, etablerad eller erkänd av staten som den organisation som ska bedriva turistfrämjande verksamhet på nationell nivå, i vissa fall med ansvar för marknadsföring och analys av inkommande turism. är nationella turistfrämjande- organisation. Mått som används i turiststatistiken De mått som används i turiststatistiken är: antal inkommande besökare vid gränsen, inklusive endagsbe- antal inkommande flerdagsbesökare vid gränsen, dvs. tillbringar minst i landet, antal inkommande flerdagsbesökare eller gästnätter på alla former av kommersiella anläggningar, antal inkommande flerdagsbesökare eller gästnätter som spenderar på hotell och liknande anläggningar, Orsaken till ländernas engagemang i turism Turism är en verksamhet som i huvudsak upprätthålls av privata aktörer, men staten har traditionellt spelat en nyckelroll i utveck- lingen och marknadsföringen av turismen. Statens roll är mer bety- delsefull i utvecklingsländer eller i länder där turismen befinner sig i en övergångsfas. I dessa länder kan statligt stöd vara avgörande för att komma igång. I ekonomiskt högutvecklade länder är be- hovet av offentligt stöd till turistnäringen mindre. Det är allmänt känt att det behövs ett fysiskt, skattemässigt och socialt regelverk för att turismen ska utvecklas på ett hållbart sätt. Staten tillhandahåller vanligtvis den grundläggande fysiska infra- strukturen som behövs för turismen, exempelvis vägar, flygplatser och kommunikationer, liksom det regelsystem inom vilket rese- och turistindustrin arbetar. Ökande tecken på frigörelse har det offentliga engagemanget i turismen minskat, i synnerhet på den nationella eller statliga nivån. Detta har medfört att ett antal traditionellt statliga ansvarsområden och verk- samheter inom turistnäringen har överlåtits till lokala myndigheter och till den privata sektorn. På grund av att så få länder ingår i studien finns det inte ut- rymme för svepande generaliseringar. Det framgår dock klart från vår generella översyn av nationella turistfrämjandeorganisationer världen över att den här trenden med minskat statligt engagemang för turismen växer och sprider sig. Detta bekymrar internationella, halvstatliga organisationer som () eftersom antalet medlemmar i vissa delar av världen minskar i takt med att de nationella turist- myndigheterna upphör att existera. Varken självstyrande regioner, till exempel eller nationella turistfrämjandeorganisationer kan ersätta staten som fullvärdiga medlemmar i och de kan inte heller bli associerade medlemmar. Vissa tror att detta kommer att leda till en översyn av WTO:s författning och en eventuell om- organisation av dess verksamhet. Fortsatta budgetåtstramningar i den offentliga sektorn Det kan tyckas paradoxalt att statens engagemang i turismen ifrågasätts allt mer som kunskapen om turismens eko- nomiska betydelse aldrig varit större än . Denna trend beror delvis på statens ökade ansträngningar att hålla nere de offentliga utgifterna, en ökande liberalisering det se- naste årtiondet och inte minst den politiska och ekonomiska över- gången till mer marknadsdrivna ekonomier, vilket har lett till en omvärdering av den offentliga sektorns traditionella verksamheter. Detta har varit speciellt märkbart i och . Med hjälp av förmånliga låneregler hos internationella hjälporgani- sationer som och blir det vanligare även i andra delar av världen att göra sig av med statlig ägda tillgångar inom turismen. Ansträngningar görs aktivt för att involvera lokala myndigheter och privat företag i turismens ut- veckling. Decentraliseringen har gjort att många länder har flyttat över be- slut till regionala och kommunala myndigheter. Ett lands speciella historiska, politiska och kulturella omständigheter påverkar därför starkt hur den nationella turistmyndigheten är organiserad. Trycket på att begränsa statens utgifter har ökat. En huvudfråga är därför hur staten ska kunna rättfärdiga ett fortsatt användande av skattemedel till utveckling och marknadsföring av turism, i syn- nerhet som det statliga stödet till övriga näringar har minskat. Ett förändrat politiskt och ekonomiskt klimat Undersökningar som genomförts av och visar att dessa frågor försvåras ytterligare av att traditio- nella politiska, sociologiska eller ekonomiska förhållanden inte längre gäller. Statligt stöd till rese- och turistindustrin ligger till exempel inte längre nödvändigtvis i nationens intresse eftersom rese- och turistföretagen blir allt mer multinationella. Det finns en oro i vissa länder att statens marknadsföring av tu- rismen – som i andra näringar främst ses som ett ansvar för de pri- vata företagen – kan uppfattas som felaktigt utnyttjande av statliga medel. Dessutom kan detta resultera i en marknadsföringsorgani- sation som är mindre lyhörd och entreprenörsbenägen än den borde. Den privata sektorn förväntar sig därför att den ska ta sig an vissa marknadsföringsfunktioner som staten tidigare ansvarat för, ofta i något slags samarbete med den offentliga sektorn. De flesta nationella turistorganisationer som samarbetar med den privata sektorn förlitar sig på att turistnäringen förser dem med bidrag till marknadsföring, annonsering och till finansiering av speciella kampanjer, eller till och med utbyte i form av varor eller tjänster, till exempel gratis hotell och flyg för journalister. Andra förlitar sig på att den privata sektorn också bidrar till den administrativa budgeten. Detta leder ofta till att privata företag får ett allt större inflytande på turismens utveckling och på turistorga- nisationernas strategier, liksom på hur budgeten används. Av intervjuer med hotellpersonal och lokala turistchefer i Dan- mark och framgick att den privata sektorn bidrar aktivt i beslut om nationella marknadsföringskampanjer i länder där de själva är kunder till den nationella turistfrämjandeorganisationen och betalar för att kunna påverka. Det finns markanta skillnader mellan de norra och södra, centrala och östra delarna av . Trenden i norra går mot ett ökat samarbete mellan offentlig och privat sektor och det finns tecken på en liknande utveckling i södra och östra även om den i vissa fall går ganska långsamt. men ökad privat medverkan på alla nivåer Trenden mot ökad offentlig och privat samverkan vad gäller ut- veckling och marknadsföring av turismen märks inte enbart på na- tionell nivå. Detta sprider sig mer och mer till regionala och kom- munala nivåer, speciellt i länder med federala eller decentraliserade politiska system. I vissa länder har regeringens strategi vad gäller samarbete mellan offentlig och privat sektor påverkats av vad som hänt på lokal nivå. Denna rapport lägger fokus på nationella trender i några euro- peiska länder. Det är dock intressant att många kommuner har mycket mer sofistikerade samarbeten mellan offentlig och privat verksamhet än vad man har på nationell nivå. Många av dem får två tredjedelar av sin budget från kommersiell verksamhet som inbe- griper privata företag. Klart är att det finns mycket att lära av dessa exempel. 2003 har varit ett svårt år. 2003 har varit ytterligare ett svårt år för den internationella turis- men. Året började bra, men sedan drabbades den globala turismen av förberedelserna för kriget i , det fortsatta hotet om terro- rism, den ekonomiska nedgången och SARS-epidemin. Det tar tid att överblicka de negativa effekterna och många av aktörerna kom- mer inte kunna berätta om sina erfarenheter på grund av att de inte längre finns kvar. Trots detta var deltagarna vid det tionde årliga forumet i (–) överens om att det nu finns klara tecken på en återhämtning, vilket visar på branschens återhämt- ningsförmåga och det uppdämda resebehovet bland kunderna efter en av de största förtroendekriserna i turismens historia. De senaste siffrorna från WTO:s världsturismbarometer visar på förbättrade resultat för turismen , men skillnaderna är stora mellan olika länder och världsdelar. Det är tydligt att de senaste terroristattackerna haft betydligt mindre på- verkan på resandet än väntat, då det verkar som om människor vant sig vid att leva i en osäker värld. Den internationella turismens utveckling men det finns klara tecken på återhämtning visade , och åter- igen på en tillväxt i resandet även om det är för tidigt att säga hur utfallet blev för hela 2003. Även om antalet ankomster stiger kraftigt i vissa regioner så är lönsamheten fortfarande dålig och den nuvarande återhämtningen sker mot bakgrund av en relativt svag konjunktur. Världsekonomin anses vara i en lågkonjunktur när BNP växer med mindre än Aktuella prognoser pekar trots allt mot fortsatt ekono- misk återhämtning . Tillväxt i världsekonomin 1988–2003 och prognos –2009 (årlig förändring i procent) Källa: Global Insight. Blandade resultat för länderna i undersökningen Resultaten för de första sju–åtta månaderna 2003 var mycket blan- dade för länderna i denna studie. Enligt de uppgifter som de natio- nella turistfrämjandeorganisationerna lämnat in till European Tra- vel Commission var det bara två länder, och , som visade ett förbättrat resultat jämfört med , båda hade ökat med . , och hade minskat . visade på -2,och , och på –till – . Beräkningar överensstämmer med det ovan nämnda utfallet. förväntar sig den största tillväxten () och den största nedgången (ca –). Det är väldigt svårt att hänföra ländernas skilda resultat direkt till turistfrämjandeorganisationernas insatser, eller brist på insatser. Möjligen kan man i fall dra slutsatsen att olika statliga insatser skulle kunna har förbättrat turismens utfall. Men det skulle troligtvis vara att gå lite väl långt i sina slutsatser. har ojämförligt den största andelen ankomster, gästnätter Figur 3 summerar turismens ekonomiska utfall . Utvecklingstrenderna är redan väl kända och visar inte på några överraskningar. var sämst i fråga om tillväxt medan hade den bästa tillväxten. dominerande ställning på marknaden är uppenbar. Ankomster och övernattningar 2001–2002 2001 ('000) ('000) -2,5a -2,8 -0,9 -2,6 -1,5 -3,9 (Total)c -4,4 -5,0 -4,1 -3,0 -2,6 -1,6 -3,4 -2,0 -0,4 -0,8 Bilaga 5 SOU 2004:17 -0,1 (Total)c -13,4 -2,7 -6,5 -11,3a -2,2 -11,3 -1,2 Källor: Respektive lands turistmyndigheter och turistfrämjandeor- ganisationer; European Commission under TourMIS; (). aTravel Business Partnerships uppskattningar. bUngerska Turistbyrån uppger 31,7 miljoner inkommande besökare vid gränsen. cUppskattningar av Turism på , Fáilte för republiken och . VF = Antal inkommande besökare vid gränsen, inklusive en- dagsbesök, TF = Antal inkommande flerdagsbesökare vid gränsen, dvs. som tillbringar minst i landet, TCE = Antal inkommande flerdagsbesökare eller gästnätter på alla former av kommersiella anläggningar, THS = Antal inkommande flerdagsbesökare eller gästnätter som spenderar på hotell och liknande anläggningar. och intäkter från internationell turism Bilden ser likadan ut när det gäller intäkterna från inkommande turism. intäkter var 3,7 gånger större än , som var näst störst. Det finns vissa mindre skillnader mellan de siffror som redovisas i figur 4, av vilka de flesta kommer från respektive nationella turist- främjandeorganisation, och de senaste siffrorna från WTO. kan möjligen bero på att olika växelkurser använts för omvandling till USA-dollar. Internationella turistintäkter, 2002 Källor: Respektive lands turistmyndigheter och turistfrämjandeor- ganisationer; , Internationella valu- tafonden, . aTravel Business Partnerships uppskattningar. bWorld uppskattning baserat på separata, tidigare data. cUppskattningar av Turism på , Fáilte för Republic of och . Grunddata som använts för jämförelser i undersökningen Figur 3 och 4 visar att tillgänglig statistik från de olika länderna inte helt stämmer överens. För att göra tabeller som är lättare att förstå har The Business Partnership lagt in uppskattningar för en del av de uppgifter som saknas. Figur 5 visar de siffror (inklusive uppskattningar) som ligger till grund för de flesta efterföljande tabellerna i denna rapport. Bassiffror för ekonomisk- och turiststatistik som används i tabellerna i denna rapport (milj. euro) ('000) ('000) Källor: Respektive lands turistmyndigheter och turistfrämjandeor- ganisationer, , Internationella valuta- fonden och . ainkommande flerdagsbesökare vid gränsen (TF). Uppgifterna från , och är ungefärliga. bAntal inkommande flerdagsbesökare på alla former av kommersiella anläggningar (TCE). Uppgifter från , och är ungefärliga. Naturligtvis finns det bristande överensstämmelse i siffrorna från de olika länderna. Det beror på att man använder sig av olika meto- der och antaganden och på olika rättsliga, affärsmässiga och sociala omständigheter. Dessutom uppdateras statistiken ofta och siff- rorna som står i figur* 5 kanske inte är de senaste. Detta har emel- lertid ingen avgörande betydelse. Turistmyndigheternas och turistfrämjandeorganisationernas förändrade roller Från direkt ingripande till samordning I början av ett lands turismutveckling brukar staten ta sig an rollen som pionjär. Detta anses vanligen nödvändigt på grund av de enorma investeringar som krävs i form av infrastruktur och anläggningar för att öppna upp landet för turism och att skapa tillväxt. Den privata sektorn kan inte förväntas ta några risker innan dessa förutsättningar har skapats. I takt med att turismen växer blir intresset från den privata sektorn större. Affärsmöjligheterna ökar och leder vanligen till ett uppsving i hotellbyggande och en snabb ökning av antalet rese- byråer och – arrangörer.