sou · GSB3131 · 2005-01-01 00:00:00 — för frågor om åtal till åklagarmyndigheten som beslutar om åtal skall väckas. Om det väcks åtal förs talan av en av åklagaren utpekad barrister. Kon– kurrensmyndigheten startar samarbetet med åklagaren . Parallella förfarande kan äga rum både mot företag och enskilda. har förfarandet mot företaget prioriterats och skett först. Vittnen är skyldiga att besvara frågor när man har s.k. summons (förhör). För den som kan komma att bli misstänkt, gäller regler om rätten att inte belasta sig själv. Man kan därför inte kalla en 32 Det kan dock bli böter för konkurrensbegränsande avtal mellan potentiella konkurrenter. misstänkt till förhör utan att informera honom om hans rättighe- ter. De uppgifter han lämnar kan annars inte användas i den fort- satta processen. kallar först upp under- ordnade anställda hos företaget (som inte kan lagföras) och tredje parter till summons, dock aldrig de som kan komma att bli misstänkta på detta stadium. Myndigheten bestämmer tidigt vilken procedur man ska använda. Om det är osäkert om det kommer att bli civilprocess el- ler straffprocess, ger man de straffprocessuella rättsskyddsgaranti- erna för säkerhets skull. Sedan kan ärendet komma att nedgraderas, det har hänt . Det omvända sker aldrig. Husrannsakan kan ske efter godkännande av domstol. har 50 husrannsakningar skett. På konkurrensmyn- digheten har man flera anställda med erfarenhet av polis eller detektivarbete. och åklagaren har ett gemensamt pro- gram för eftergift och nedsättning av sanktioner. Enligt program- met kan fullständig immunitet meddelas på ett tidigt stadium. Då krävs att man sedan samarbetar fullt, ställer upp som kronvittne i domstol mm. Erfarenheter saknas ännu, men man kan räkna med att de tilltalade kommer att ifrågasätta bevisvärdet av kronvittnesutsagan. har skickat ett utkast till dom i ett konkurrensmål till enligt artikel 11.4 i förordning 1/2003. Om man får bevismaterial från t.ex. , som också har frihetspåföljder för enskilda, hindrar visserligen inte förordning 1/2003 att informationen används i irländsk domstol. Myndigheten kommer dock att göra sin egen värdering av om det skydd som föreskrivs enligt för mänskliga rättigheter och den irländska konstitutionen givits den enskilde vid inhäm- tandet av uppgifterna. Det gör man för att försäkra sig om att en irländsk domstol inte kommer att underkänna det som bevisning. Om man får material från ett land som inte har frihetsstraff kan inte uppgifterna användas för att utdöma fängelse i . Det föl- jer av förordning 1/2003. Österrrike ändrade sin konkurrenslagstiftning . Straffregler fanns i konkurrenslagstiftningen fram . Man har avkriminaliserat konkurrensrätten.33 I den nya konkurrenslagen saknas straffregler. I stället gick man över till administrativa sanktionsavgifter. De administrativa sanktionsavgifterna kan uppgå till av företagets omsättning i världen. Sanktionsavgiften beslutas av kartelldomstolen, som är en del av appellationsdom- stolen i . I finns inte något program för eftergift och nedsätt- ning av administrativa sanktioner. Det har sagts att övergången till det nya systemet troligen sam- manhängde med att man ansåg att straffreglerna var svåra att till- lämpa, var ineffektiva och hade liten praktisk betydelse.34 Det har i debatterats om inte straffregeln mot bedrägeri, § 146 i österrikiska strafflagen, kan vara tillämplig på kartellavtal. I ett avgörande från tillämpades bedrägeribestämmelsen på ett kartellavtal mellan anbudsgivare. Domstolen ansåg att en skada kunde presumeras i det fallet. I ett annat senare fall som också gällde en anbudskartell kunde inte bedrägeribestämmelsen tillämpas, eftersom någon skada inte kunde styrkas.35 Mot den bakgrunden infördes en uttrycklig straffbestäm- melse i § 168 b i strafflagen. Bestämmelsen gäller konkurrensbe- gränsande förfaranden i en anbudstävlan. Ansvaret gäller (grovt översatt) den som inger ett anbud i en anbudstävlan på basis av en olaglig överenskommelse med syfte att ett visst anbud skall vinna i anbudstävlan. Någon skada behöver inte visas. Straffpåföljden är fängelse högst tre år.36 I ett fall , som rörde en österrikisk bankkartell, godtog de åtalade bankdirektörerna böter på vardera, mot att åtalet återkallades, således utan någon fällande dom mot direktörerna.37 33Eilmansberger och , 2004, Rapporten för , s. 41. 34Danneker/Jansen, Competition in Union, 2003, s. 325. 35Danneker/Jansen, Competition in Union, 2003, s. 327. 36Danneker/Jansen, Competition in Union, 2003, s. 327. 37Cartel Regulation 2004, , s. 15. De materiella konkurrensreglerna bygger på för- budsprincipen och reglerna motsvarar i huvudsak artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget. Straffregler finns mot karteller för individer med fängelse högst i straffskalan. Brottsundersökningen bedrivs och åtal väcks av allmän åklagare. Åtal väcks i allmän domstol. Åtminstone ett ärende har prövats i domstol. Åtal väcktes men ogillades. Målet överprövades av den grekiska högsta domstolen, Aeropag, som fast- ställde domen.38 Administrativa sanktioner mot företag saknas. De materiella konkurrensreglerna bygger på förbudsprincipen och reglerna motsvarar i huvudsak artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget. Administrativa sanktioner finns mot företag och fysiska personer som överträder reglerna. Administrativa sanktioner mot fysiska personer är dock ovanliga.39 Konkurrensdomstolen kan påföra företagen administrativa sanktioner enligt konkurrenslagstiftningen. Dessa kan uppgå till maximalt av ett företags omsättning. saknar något särskilt program för eftergift och nedsättning av de administ- rativa sanktionerna. Däremot sägs det att företag som är föremål för utredning, kan få lindring i påföljden, om de samarbetat under utredningen.40 I konkurrenslagstiftningen finns inga straffregler. Följande tre straffregler mot konkurrensbegränsande förfaranden finns dock i den spanska strafflagen. För det första finns en straffregel för manipulering av priser vid en offentlig upphandling. En överträdelse sanktioneras med fäng- else lägst och högst . (Artikel 262 i strafflagen). För att bestämmelsen skall vara tillämplig krävs att det finns en risk för skada på konkurrensen. Skadan behöver emellertid inte bevisas. Det krävs inte att ett anbud har lämnats i enlighet med konkur- renternas överenskommelse för att regeln skall vara tillämplig. 38Danneker/Jansen, Competition in Union, 2003, s. 555. Uppgifter saknas om vilken slags påstådd överträdelse av konkurrensreglerna som målet avsåg. 39Danneker/Jansen, Competition in Union, 2003, s. 840 f. 40Cartel Regulation 2004, , s. 140. Straffregeln är den av de tre straffreglerna som har haft störst praktisk betydelse.41 Det finns också en straffregel mot kontroll och begränsningar i leveranser av råmaterial eller nödvändiga produkter. Straffet för en överträdelse är fängelse lägst och högst . (Artikel 281 i strafflagen) Slutligen finns en straffregel för manipulering av priser. Straffet för en överträdelse är fängelse lägst och högst . (Artikel 284 i strafflagen)42 Bestämmelsen har tillämpats i endast få fall.43 Enligt uppgift till utredningen från spanska är straffreglerna useful and important. I fråga om samarbetet mellan allmän åklagare och konkurrensmyndigheten har vidare lämnats följande upplysning: Concerning the cooperation betwen the public prosecutor and the Competition Authority, Article 55 of the Competition Act speci- fically provides the Pre-judicial consequences of the Criminal Proce- edings, laying down that Criminal proceedings before the courts will suspend any decision on the administrative proceedings instituted on the same matters. I och , liksom saknas straffrättsliga sanktioner mot överträdelser av konkurrensreglerna. I Nederlän- derna har tidigare funnits straffregler på konkurrensområdet men dessa är avskaffade. En debatt pågår där om att återin- föra en kriminalisering. I kan konkurrensmyndig- heten påföra företag som bryter mot konkurrensreglerna administ- rativa sanktionsavgifter av omsättningen. introducerades ett program för eftergift och ned- sättning av administrativa sanktioner. Av programmet framgår ock- så att sanktionsavgifterna kan sättas högre, t.ex. till av omsättningen, om företaget deltagit i en mycket allvarlig överträ- delse av konkurrenslagstiftningen. I finns straffregler, men utredningen saknar upp- gifter om den närmare innebörden av dem. 41Danneker/Jansen, Competition in Union, 2003, s. 826 f. 42Ricardo , 2004, rapport . 43Danneker/Jansen, Competition in Union, 2003, s. 826. I , och finns straffregler med fängelse i straffskalan. Enligt konkurrenslagstiftning kan kon- kurrensmyndigheten besluta om administrativa sanktionsavgifter vid överträdelser av konkurrensreglerna. Sanktionsavgiften kan uppgå till av företagets omsättning. Det finns också ett program för eftergift och nedsättning av administrativa sanktioner. Eftergift för företaget synes inte innebära att anställda hos företa- get åtnjuter någon immunitet mot straffansvar.44 I konkurrenslagstiftning saknas administ- rativa sanktionsavgifter. Straffrättsliga påföljder kan dock komma i fråga. Den maximala straffpåföljden är höga böter mot företag och fängelse högst för individer. Något program för eftergift och nedsättning av administrativa sanktioner finns inte. I finns också straffregler men påföljden är böter för överträdelser av konkurrensreglerna. I , , , och saknas straff- regler för överträdelser av konkurrensreglerna. Beträffande saknas uppgifter. Den nya konkurranseloven , innebär en anpassning av den norska konkurrensrätten till konkurrensreglerna inom EU. Kartellförbuden i den tidigare lagen (mot priskarteller, anbudskar- och marknadsdelningskarteller) ersattes av ett brett förbud mot konkurrensbegränsande samarbete (10 §), som motsvarar arti- kel 81 i EG-fördraget. Ett förbud mot missbruk av en dominerande ställning infördes (11 §). Det motsvarar artikel 82 i EG-fördraget. Enligt 30 § straffas den med böter eller fängelse i högst som med uppsåt eller oaktsamhet överträder förbudet mot konkur- rensbegränsande samarbete i 10 §. I grova fall kan det dömas till fängelse i högst . Även gäller regler om straff för såväl företag (företagsstraff) som individer (personstraff). En nyhet är möjlig- heten att påföra ett företag en administrativ sanktionsavgift, om det överträder konkurrensreglerna. På så sätt kommer förfarandet 44 Cartel Regulation 2004, , s. 128. att bli snabbare och mer flexibelt. Beviskraven är här lägre än när det gäller straff. Det är möjligt att besluta om administrativ sank- tionsavgift och personstraff parallellt. I förarbetena redovisas varför straffreglerna behålls när administ- rativa sanktionsavgifter införs. Där uttalas bl.a. att det traditionella personstraffet kan användas sekundärt till företagssanktionerna. Det skulle strida mot de kriminalpolitiska övervägandena att ådöma företaget en administrativ sanktion, men låta den som begått brotten gå fria. Det personliga ansvaret skulle därför inte reduceras. Den nya sanktionen kan dock komma att medföra att företagsstraff och personstraff kan komma att ges en något mera tillbakadragen roll, när detta är rimligt. Det påpekas att regler med ett personligt straffansvar har en viktig preventiv effekt. Det räcker inte med administrativa sanktio- ner, sägs det. Tanken har inte varit att skärpa straffskalan, men ändå behålla möjligheten att utdöma fängelse. Tvärtemot vad utred- ningen föreslog behölls även företagsstraff. När det gäller före- tagsstraff och administrativa sanktioner krävs inte att det bevisas vem inom företaget som begått överträdelsen. Vertikala förhållanden omfattas av straffbestämmelsen. Missbruk av en dominerande ställning omfattas däremot inte. Konkurranse- tilsynet kan anmäla och överlämna ett straffrättsligt ärende antingen till Økokrim, vilket är vanligast, eller till en lokal polis- myndighet. Tilsynet bedriver självt en omfattande utredningsverk- samhet och det är mycket ovanligt att Økokrim behöver komplet- tera materialet med förhör eller platsundersökningar. De straffpro- cessuella bestämmelserna återfinns i konkurrenslagstiftningen. Enligt den tidigare lagen anmälde tilsynet oftast saken innan myndigheten avslutade ärendet. Efter anmälan har tilsynet fortsatt med utredningsarbete, dock med vissa aktsamhetskrav. Det finns ingen skyldighet för tilsynet att anmäla till Økokrim eller polis. Om Økokrim får in en anmälan om brott överlämnas hela ärendet till Konkurransetilsynet. Den som begått brottet är straffansvarig. Det är ofta en avdel- ningschef och/eller VD, men inte andra avdelningschefer som inte har med den aktuella verksamheten att göra. Styrelsen brukar inte heller vara ansvarig. Det avgörande är vem som agerat på företagets vägnar, oavsett vilken formell ställning den personen har. En fak- tisk skada behöver inte styrkas, det räcker att ett konkurrensbe- gränsande syfte finns. Inga åtal har väckts mot enskilda personer. Fängelsestraff har aldrig utdömts. Enligt Økokrim kan det förutses att en process kräver stora resurser, eftersom man får räkna med att de åtalades försvar blir omfattande och sköts av kvalificerade ombud. har företaget/direktören efter ett föreläggande gått med på att betala bötesstraff. Subsidiärt straff förekommer, vilket kan innebära ett hot fängelse, i fall inte böterna betalas. Personstraffet medför en anmärkning i kriminalregistret. Det har blivit allt vanligare att Økokrim inhämtar ekonomiska yttranden. Det anses svårt att bevisa de ekonomiska skadeverkningarna av en överträdelse. Beträffande de administrativa sanktionsavgifterna och leniency, så väntas det komma kompletterande föreskrifter till lagen. Konkurransetilsynet avser att ge förklaringar till företag som ansöker om påföljdslindring. Tilsynet hoppas att även Økokrim skall kunna förklara att straff inte skall komma i fråga. Straffregler med fängelse i straffskalan finns och tillämpas. I är de straffrättsliga sanktionerna upp till fängelse och i böter för fysiska personer. För företag är motsvarande påföljd . Om förfarandet inneburit skada eller , kan eventuella böter komma att uppgå till dubbla vinsten eller skadan. Vid misstankar om brott bistår ofta den federala polisen (FBI) Antitrust Division hos under utredningen. En sådan utredning kan innefatta exempelvis husundersökningar och hemlig avlyssning. En brottsutredning innehåller flera formella steg, bl.a. måste frågan om åtal skall väckas föregås av prövning inför en s.k. grand jury. Antitrust Division koncentrerar sina brottsutredningar till över- trädelser av per se-förbud, dvs. framför allt vissa typer av karteller. I andra fall (beroende på framför allt vilken effekt förfarandet haft på marknaden) försöker man använda sig av icke straffrättsliga åtgärder. Den förklaring som från myndighetens sida framförts till att man ingriper straffrättsligt mot karteller i större utsträckning än mot missbruk av dominerande ställning är att karteller sker i lönndom medan missbruk av dominerande ställning sker mer öppet. Ofta avgörs målen genom guilty pleas, dvs. erkännanden, vilket medför att domstolsprocesser undviks. Detta ligger i linje med vad som gäller vid tillämpningen av federal lagstiftning i allmänhet, där ca 85–av de mål i vilka någon fälls avgörs efter guilty plea. Amnesti kan ges för straffrättsliga påföljder och beslutas av Antitrust Division. De nuvarande amnestiprogrammen har tilläm- pats . Enligt uppgifter till Kartellbekämpningsutred- ningen initierades ungefär hälften av alla utredningar efter en ansö- kan om amnesti och i nästan samtliga internationella karteller berördes amnestiprogrammen. Det går att träda fram och få amnesti ända fram till dess att Antitrust Division har slut- fört utredningen. Principen är att den kartellmedlem som är först får total amnesti, medan de som anmäler sig därefter och erkänner får – med tillämp- ning av reglerna för guilty plea – mildare behandling i en fallande skala. Ju mer värdefull information ett företag kan ge, desto mer rabatt eller reduktion kan det bli fråga om. I avser av alla straff som utdöms horisontella hard core per se överträdelser, såsom priskarteller, anbudskartel- ler och marknadsdelning.46 har visserligen i några mål klargjort att straffregeln är tilllämplig på vertikala konkurrensbegränsningar såsom kopplings- förbehåll och exklusiva distributionsavtal.47 Det är dock tveksamt om straffregeln tillämpas på sådana konkurrensbegränsningar i praktiken. Det har inte heller gått att finna belägg för att något straffrättsligt förfarande någonsin inleddes mot Microsoft, när de amerikanska konkurrensmyndigheterna processade mot företaget i syfte att företaget skulle brytas upp. I väcktes åtal i totalt 41 fall , mot 33 fall . dömdes 30 personer till fängelse mot 36 personer . Genomsnittsstraffet var 15 månader mot 19 månader under år 2002.48 Intressant att notera är att flera europeiska direktörer dömts till fängelsestraff i . Två norska rederidirektörer har dömts till fängelse för brott mot de amerikanska antitrustreglerna på grund av rederiets med- verkan i en internationell kartell, som rederiet ålades att betala böter på ca 300 miljoner norska kr.49 45SOU 2001:74 s. 71. 46Areeda/Kaplow, Antitrust Analysis, 1997, s. 55. 47Areeda/Kaplow, Antitrust Analysis, 1997, s. 57. 48www.usdjo.gov/atr/public12848.htm Vid sidan av straffrättsliga sanktioner finns möjlighet att använda andra remedier. Exempel på detta är ålägganden av olika slag. De kanske mest ingripande åtgärderna är dissolution (uppbrytning av företag) eller divestiture (avhändande av tillgångar eller delar av en verksamhet). Straffregler med fängelse i straffskalan finns och tillämpas. Den kanadensiska konkurrenslagstiftningen har en tradition som är lika lång som den amerikanska motsvarigheten. Den första kon- kurrenslagstiftningen trädde 1889 och innehöll förbud mot priskarteller och andra överenskommelser mellan konkurren- ter. Den kanadensiska lagstiftningen överensstämmer i stora drag med den som gäller i . Competion Act innehåller ett antal för- budsbestämmelser. Missbruk av dominerande ställning är, till skill- nad mot vad som gäller i , inte kriminaliserat. När det gäller utdömda böter mot företag är beloppen höga, men inte lika höga i som i . Beträffande fysiska personer har höga bötes- belopp utdömts. Fängelse har också utdömts i ett antal fall, som längst ett år.50 I har man haft ett program för immunitet i kartellären- den . Programmet har successivt uppdaterats. I okto- ber 2000 publicerade Information Bulletin Immunity Program under the Competition Act. Det kanaden- siska programmet för att bevilja amnesti har stora likheter med det som tillämpas i . Principen är, liksom i , att den som är först med information om en kartell kan få amnesti. I samband med att någon träder fram och vid en preliminär bedömning anses uppfylla kriterierna för att få immunitet utfärdas en s.k. provisional guarantee. Om ett företag erhåller immunitet ger det även immu- nitet för anställda och tidigare anställda hos företaget. För tidigare anställda görs dock en individuell prövning. Det finns ett allmänt immunitetsprogram som är tillämpligt inom hela straffrättens område. Det program som tillämpas inom konkurrensrätten är alltså inte unikt som företeelse. Systemet med plea bargain är också väl etablerat. 50 SOU 2001:74, s. 75 ff.