sou · GSB360 · 2005-01-01 00:00:00 — STFI har ett eget europeiskt nätverk som möts ca . Man har även egna kontakter i Kommissionen. EU/är enligt företrädaren inget centralt organ för deras verksamhet. Några av forskningsinstituten, t.ex. IFP och Trätek, menar dock att EU/kurser och juridiska rådgivning är av central betydelse för dem. påpekas att Rådet är en mycket liten organisation som kan ha svårt att tillgodose informationsbehovet till hela det svenska forskarsystemet. Forskningsinstituten har även behov av sådan information som inte finns på , och ofta inte heller hos EU/. Det gäller uppgifter som rör tidiga för- varningar om utlysningar, underhandsinformation om arbetet med arbetsprogrammen och användaranpassad analys av utfallet av an- sökningsomgångar. Kommissionens databas sägs vara svårtillgäng- lig men någon borde göra en grundlig analys från ett användarper- spektiv, enligt . EU/statistik är till stor del anpas- sad för att ge information som är av politiskt värde, men den är inte tillräckligt användaranpassad. Det kan till exempel vara av stort värde för dem som söker projekt att få veta var gränsen faktiskt har legat, särskilt vid ett avslag. Det är en central information för att den sökande ska kunna göra en bedömning av om man ska lämna in ansökan igen efter vissa justeringar. En annan information som ef- terfrågas är uppgifter om andel framgångsrika ansökningar inom 34 E-brev från , , , Andra aktörer i forskningssystemet olika delar av ramprogrammet på europeisk nivå, s.k. success rates. Det kan vara av strategisk vikt när en organisation ska besluta sig för vilken programdel man skall söka inom. Det är viktigt att kunna bedöma möjligheterna innan man lägger ned mycket stora resurser och kostbara arbetsinsatser på en ansökan. Det finns skillnader i hur arbetet i de olika programkommitté- erna återkopplas till det svenska forskarsystemet, och det finns ex- empel på brister. gick till exempel Kommissio- nen via programkommittén för livsmedel ut med en uppmaning till forskare att lämna in förslag och synpunkter till hur arbetspro- grammet för nästa ansökningsomgång skulle utformas. Emellertid spred inte de svenska representanterna i programkommittén för Food Quality and Safety denna information i . Inte heller den NCP-ansvarige vid Rådet blev informerad. Enligt spreds dock informationen i andra länder till intresserade forskare.35 Forskningsinstituten menar att de som förmodligen har svårast att hävda sig i konkurrensen inom ramprogrammet är de små- och medelstora företagen. är det en politisk ambition från Kommissionens sida att dessa ska delta och målet är högt satt (av ramprogrammet). Erfarenheter inom forskningsinstituten är att dessa företag behöver mycket handfast hjälp med de olika stegen i processen. Det är så arbetskrävande att det i praktiken är en omöjlig uppgift för Rådet som endast har en halvtid avsatt för småföretagsfrågor, enligt en av företrädarna för ett forskningsin- stitut. Instituten menar att de skulle kunna spela en aktiv roll i dessa sammanhang, inte minst därför att de har kontakterna med ett stort antal företag i sina respektive branscher. Men en förut- sättning för detta är, enligt instituten, att nödvändiga resurser ställs till för fogande för forskningsinstituten. Vid vårt besök på IVF i framkom att de var medsö- kande i 40 program inom sjätte ramprogrammet. Det är i huvudsak CRAFT-projekt eftersom dessa är mindre kostsamma att delta i. De pekade på att i andra länder har instituten 30–40 procents bas- anslag från staten som kan användas som basfinansiering för att vara med i projekt inom ramprogrammet. Det gäller länder som , , och . I femte ramprogrammet var IVF koordinator för 15 projekt. IVF:s kontakter med den svenska nationella organisationen ut- görs av direktkontakter med experten på . 35 E-brev från , , , Andra aktörer i forskningssystemet också direkt kontakt med den NCP-ansvarige på Rådet för SME- frågor. De har även använt sig av juridisk rådgivning från Rådet och deltagit i ett par konferenser. Trots dessa kontakter anser tjänste- männen på IVF att de själva har tillräckliga kunskaper om rampro- grammet. Viktigt för IVF är det regionala . IVF har i realiteten en NCP-roll i regionen för att få med små fö- retag i projekt. Men de menar att det inte är helt lätt att i slutänden få med företagen. Dessa kan ofta vara entusiastiska inför en idé men när projektet väl ska genomföras så är företaget upptaget med andra uppgifter. IVF menade att det inte finns någon nationell strategi för det svenska deltagandet i ramprogrammen. Ett hinder för institutet att driva på och medverka i flera projekt inom ramprogrammet är, en- ligt företrädarna, organisationens mycket bekymmersamma eko- nomiska situation. I jämförelse med lärosätena är instituten i en ännu mer utsatt situation genom en ännu lägre andel basfinansie- ring för EU-deltagande. Utredningen noterar att ett översynsarbete avseende de ett antal av de pågår i syfte att åstad- komma en starkare och mer slagkraftig organisation. Förändringar kan komma att innebära färre, men större institut. Instituten bör utvecklas till att bli viktiga ingångar till ett utökat EU-samarbete. Genom sin verksamhet innefattande behovsinriktad forskning i samarbete med svensk industri bör de vara väl skickade som part- ners i många projekt. Det är viktigt att EU-samarbetet uppmärk- sammas i det pågående översynsarbetet och att bättre ekonomiska och organisatoriska förutsättningar skapas för deras deltagande i EU-samarbetet. 5.3Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA) En annan aktör som verkar för de svenska företagens medverkan i EU:s ramprogram för forskning är IVA. IVA har bedrivit ett pro- jekt kallat och den europeiska forskningen FP6. Projektet har syftat till att främja positioner i ramprogrammet. IVA har analyserat och informerat om ramprogrammets möjligheter och innehåll. IVA bildade en styrgrupp med företrädare från svenska storföretag och forskare. Man bildade även s.k. Områdeskommit- téer för fyra delar av ramprogrammet: genomics and biotechno- logy, information society technologies, nanotechnologies and na- Andra aktörer i forskningssystemet nosciences och food safety and quality. Kommittéerna har etablerat nätverk, informerat om ramprogrammet och genomfört områdes- konferenser med svenska forskare och företag. Områdeskommitté- erna arbetade även aktivt för att få fram namn på svenska experter till utvärderingspanelerna inom ramprogrammet. Genom detta ar- bete har ett hundratal namn ställts till Kommissionen förfogande. IVA svarade även för projektstöd genom att en konsult genom- förde ett antal kurser med syftet att hjälpa potentiella svenska ko- ordinatorer och ledare av projekt. I de kontakter utredningen har haft med IVA:s ledning har framförts synpunkter på den svenska nationella organisationen. IVA menar att EU/bedriver en bra verksamhet men saknar förutsättningar för att bedriva lobbyingverksamhet gent- emot Kommissionen. IVA arbetar för att synliggöra svenska före- tag och svensk forskning i . Som ett led i det arbetet genomförde IVA ett s.k. högnivåseminarium i på IT-området som riktades till Kommissionen. Medver- kande var bl.a. kommissionären för IT och de högsta cheferna för och TeliaSonera. anordnade IVA en större konferens i samarbete med EURAB och om EU-forskningen inför förbe- redelserna för det sjunde ramprogrammet. Deltagande var bl.a. EURABs ordförande () och en svensk nationell expert i Kommissionen. I anslutning till konferensen genomfördes ett rundabordssamtal om och EU-forskningen i vilket den svenske utbildningsministern deltog. Även en uppvaktning av generaldirektören för forskning vid Kommissionen har genomförts . I delegationen ingick forskningscheferna för företag som , , ABB, , och . Utredningen har erfarit att de stora svenska företagen i liten ut- sträckning använder sig av den svenska statliga nationella organisa- tionen för sitt deltagande i EU:s ramprogram. Som framgått ovan är dock IVA en organisation som de samarbetar inom och agerar utifrån. Andra kanaler för företagens medverkan är de egna branschorganisationerna, ofta med egna kontor i , och nät- verk bestående av forskare vid universitet och institut i och övriga samt samarbetspartners. Andra aktörer i forskningssystemet 5.4Lokala och regionala aktörer Under utredningsarbetet har vi träffat företrädare för projekt som vuxit fram ur idéer på lokal nivå som successivt vuxit till interna- nätverk av betydande omfattning. Det har inte varit möjligt att inom den korta utredningstiden borra djupare i sådana projekt för att analysera deras tillkomst, drivkraft och vad som gör dem framgångsrika och hur deras eventuella behov av stöd från en stat- lig svensk nationell organisation sett ut. Utredningen kan emellertid, som ett lärorikt exempel, presentera ett sådant projekt som initierats av North . Vi träffade fö- reträdaren för North på organisationens kontor i . Utredningen fick där en presentation av det projekt som North bedrivit för att få in mineralfrågor (gruvnäring) och pro- cessindustri i det sjätte ramprogrammet. Syftet med beskrivningen är att ge en inblick i en miljö av relationer och nätverk på lokal, re- gional, nationell och internationell nivå, privata såväl som offent- liga, som samverkar för att delta i ett forsknings- och utvecklings- projekt inom ramprogrammet. Beskrivningen kan fungera som en bakgrundsteckning till den miljö i vilken en nationell statlig organi- sation ska verka. En utgångspunkt för North är att och tillsammans är en av regioner med bäst för- utsättningar för framgångsrik forskning och utveckling inom vissa områden. Regionen har gynnats av en omfattande strukturfondfi- nansiering. Men i takt med att denna minskar blir regionen allt mer beroende av andra finansieringskällor. , forskare och institutioner har , enligt rapporten, etablerade inter- nationella kontakter.36 Huvudmän för North är länsstyrelserna, landstingen, kommunerna, handelskamrarna och i och samt , tek- niska universitet och Norrlandsfonden. Den senare fungerar som arbetsgivare för de anställda vid . Verksamheten i omfattar två heltidsanställda med placering i respektive län. Brysselkontoret har två heltidsanställda. Verksamheten drivs av en direktör. 36 North verksamhet beskrivs I rapporten på EU-arenan för och . North European Office. och I North European Office. Verksamhetsberättelse för och Verksam- hetsidéer för . Presenterad för styrelsen . Andra aktörer i forskningssystemet Målet med verksamheten är att bidra till att skapa goda förut- sättningar för att driva verksamheten i och Västerbot- ten. Det handlar om ett brett spektrum av aktiviteter inom företa- gande, akademi och offentlig verksamhet. North ska, enligt sin målformulering, vara en viktig kugge i de två länens utveck- lingsarbete. North ska påverka och driva frågor på Europa- arenan som förbättrar förutsättningar för verksamheter i regionen. I uppdraget ligger även att öka förståelsen för regionens problem och möjligheter i och . Ett syfte med verksam- heten är att tjänstemän, företagare och politiker från regionen ska kunna bli mer aktiva i , exempelvis i olika arbetsgrupper el- ler paneuropeiska organisationer. Bevakning av regionens intressen i medför att North ska söka påverka beslutsfattande, skrivningar m.m. inom strategiska områden på Europaarenan. Det framhålls att det är vik- tigt att North har väl utvecklade kontaktnät i såväl regio- nen som i . Det handlar om att bygga nätverk, både på hemmaplan och i . Syftet är att skapa fungerande strategiska arenor och att utveckla strategier inom olika fokusområden. Det handlar också om att bevaka regionens intressen inom EU:s pro- gramstruktur. En västentlig del av programbevakningen handlar om att skapa regiongemensamma synsätt och strategier. En uppgift för North har bland annat varit att hitta om- råden som påtagligt skulle stärka regionen och där EU kunde er- bjuda stödjande resursinsatser. Ett arbete har bedrivits för att identifiera s.k. fokusområden, dvs. områden med potential att delta i sjätte ramprogrammet. En hel rad områden identifierades och samlades under rubriker som Nya teknologier, Bioteknik, Trä och Gruv- och med bergteknik och Kemi- och processteknik. Det var det strategiska arbetet inom Kemi- och processteknik som presenterades för utredningen. North konstaterade inför det sjätte ramprogrammet att det saknades tematiska områden för malm och processer. Men ge- nom kontakter med Kommissionen, ordnande av seminarier både i och i , med inbjudna tjänstemän från Kommissio- nen, lyckades North med att göra mineralområdet intres- sant som ett miljöprojekt. Ett annat initiativ för att driva North intressen var att en forskare från tekniska universi- tet anställdes som nationell expert i Kommissionen med lön från . Enligt företrädaren för North kostade akti- viteterna för att få ett projekt inom ramprogrammet 10 miljoner Andra aktörer i forskningssystemet kronor, varav fem miljoner utgjordes av medel från strukturfonder men framför allt var det kommun och som till- sköt medel för projektet. Projektet i sin helhet kommer att tillde- lats ca 160 miljoner från Kommissionen. är koordinator för projektet. Kontraktsförhandlingar pågår i skrivande stund.37 En central fråga för utredningen var att höra vilken roll den svenska nationella organisationen spelat för North . Före- trädaren för North menade att fler svenska nationella ex- perter i Kommissionen skulle vara en tillgång. Han menade också att EU/har en roll att spela, särskilt i , genom att ge råd i samband med ansökningar och kvalificerad juridisk råd- givning. Ett kontor i kan hjälpa till att få fram tidig infor- mation och vissa öppningar i Kommissionen. När det gäller de stora företagen så är förvånansvärt få aktiva på forskningsarenan, enligt företrädaren för North . Enbart en handfull har egna kontor i . Många andra har framför allt via sina respektive branschorganisationer kontakter i . North hade an- vänt sig av EU/kontor i för sin verksamhet i synnerhet för att få tidig information och kontakter inom Kommissionen.38 37Intervju med . , director, North , . Utredningen har besökt , och för att studera hur dessa länder organiserat sitt nationella stöd för del- tagande i EU:s ramprogram för forskning. Vi har träffat ansvariga chefer och medarbetare vid dessa organisationer. I och träffade vi även ansvariga tjänstemän på departements- nivå. Vi har även lyssnat till synpunkter från forskningsfinansie- rande organisationer i och . Utredningen har även gjort ett besök i . Vi träffade där bl.a. det brittiska kontoret (). På grund av sin befolkningsmässiga storlek och med cirka 150 univer- sitet kan inte anses vara ett likvärdigt land med . Men den modell som byggt upp kan vara intressant som referens till de mer utförliga beskrivningarna av or- ganiseringen i , och . I ligger huvudansvaret för EU:s forskningspolitik inom handels- och industriministeriet, som förbereder forskningsären- den i ett nära samarbete med . Det medför att frågor rörande deltagande i EU:s ramprogram för forskning faller inom handels- och industriministeriets ansvarsom- råde. Dessa frågor utgör i sin tur en del av hela den finländska poli- tiken för forskning och teknisk utveckling. Inom behandlas forskningspolitiken i för vetenskap och teknologi med statsministern som ordfö- rande. I rådet ingår ministrar från och handels- och industriministeriet samt finansministeriet, miljömini- steriet, utrikesministeriet, justitieministeriet, kommunikationsmi- nisteriet och jord- och skogsbruksministeriet. Därutöver ingår tio sakkunniga. Dessa representerar forskning och teknisk utveckling. , the (Tekes) och VTT. Universitet och industri är representerade lik- som arbetsgivare och arbetstagarorganisationer. Rådet sammanträ- der cirka . Rådets arbete är konsensusskapande för den finska forskningspolitiken. Rådet initierar bl.a. utvärderingar av hela det finska innovationssystemet. Inom rådet för vetenskap och teknologi finns två underkom- mittéer som diskuterar och förbereder ärenden inför rådets sam- manträden. Ordförande för dessa kommittéer är respektive minist- rar för och handels- och industriministe- riet. Ett sekretariat är knutet till rådet bestående av två chefsplane- rare. Dessa svarar för arbetet i respektive underkommittéer. De sammanställer rapporter med rekommendationer till rådet. Inom finns ett som är en del av statsministerns kansli. Policyprocessen för EU-frågor drivs i tre olika fora inom . Det ena är som sammanträder angående ställningstagan- den i aktuella frågor inom EU:s politiska agenda. Statsministern är ordförande och statssekreteraren från är sekrete- rare. Det andra är kommittén för EU-ärenden. Här träffas de högsta chefstjänstemännen från ministerierna för att diskutera ho- risontella och institutionella frågor inom EU. De nominerar även nationella experter till . är ordförande i kommittén. Ett tredje fora är EU-sektionerna. Denna organisation består av 40 olika beredningsgrupper (sektioner), bl.a. en för forskning och teknologi. Ordförande för denna är chefen för handels- och industriministeriets teknologiavdelning. I gruppen ingår flertalet ministerier, även myndigheter som Tekes och finns representerade. Vid behov, , organiseras seminarier för att diskutera större nyheter inom EU:s forskningspolitik, t ex inför ett nytt ramprogram. I sådana seminarier deltar olika intressegrupper t ex industriorganisationer, branschorgan, handelskammare, företagsorganisationer, arbetsgi- varorganisationer, arbetstagarorganisationer, forskningsinstitut etc. Den finska forskningspolitiken har in- riktats på innovationer. Av en rapport från för veten- skap och teknologi framgår att forskningsorganisationerna måste utvecklas som aktiva och dynamiska samarbetspartners för handel och industri. Styrningen av universiteten måste utvecklas så att dessa uppmuntras till att utveckla utbildning, forskarutbildning och forskning på ett sådant sätt att forskningsresultat kan nyttiggöras. Research and innovation financing must be increased with a view to accelerating the internationalisation of the innovation system and to improving the overall conditions for innovation. 39 Fram- gångsrika innovationer ses som en nyckelfaktor för utveckling av både företag och samhälle. Av rapporten framgår att det ligger i intresse att försöka snabba på utvecklingen av Area (ERA).40 Det synes även finnas en positiv inställning till knytning av nationella FoU-program mellan medlemsstaterna inom det sjätte ramprogrammet: The opening of national research programmes and organisations to foreign participants will increase the chances of our own researchers and research organisations to operate outside Finnish borders.41 Tekes, motsvarigheten till i , sorterar under handels- och industriministeriet. Tekes uppdrag är att stödja den tekniska utvecklingen och därmed konkurrenskraften i industri- och servicesektorn i . De medel myndigheten arbetar med är råd och finansiellt stöd. Tekes har förutom sin verksamhet i 14 regionala kontor i . Beträffande forskningsprogrammen inom skall Tekes verka för att behålla nivån på det finska deltagandet och utveckla kvaliteten i deltagandet. Det gäller sjätte ramprogrammet såväl som EUREKA, COST, och nationella program. Det Finska sekretariatet för EU - FoU är placerat inom Tekes. I deras uppdrag ingår att informera och ge råd, däribland juridisk rådgivning, till organisationer och forskare som är intresserade av att delta i EU:s ramprogram för forskning. De svarar även för en databas över det finska deltagandet i ramprogrammet. I ett externt perspektiv är sekretariatet för EU FoU en enhet inom Tekes. Det är Tekes ledning som avger yttranden till reger- ingen och allokerar resurser för sekretariatet. Internt har emellertid sekretariatet en självständig ställning för genomförandet av sitt uppdrag och ger sina synpunkter på olika aspekter i EU:s rampro- gram. Sekretariatet har ett direkt och nära samarbete med . Sekretariatet är huvudansvarig organisation i för infor- mation om EU:s ramprogram. I uppdraget ingår att sprida infor- mation om ramprogrammet och dess olika delar och meddela när 39Knowledge, Innovation and Internationalisation. Science and , 2003. p 5, 10. utlysningar är aktuella. Informationen sprids via en hemsida, bulle- tiner, informationsmaterial, möten och seminarier. Sekretariatet svarar även för råd och utbildning om ramprogrammet. En annan uppgift är partnersökning på som en service till dem som ansöker om projekt. Sekretariatet följer upp och utvärderar det finska deltagandet i ramprogrammet. Detta arbete sker i samarbete med NCP-ansvariga tjänstemän. Sekretariatet stöder nationell sam- ordning och fungerar som samordnare internationellt, framför allt för . Sekretariatet deltar även i det internationella samarbetet för att bygga ERA-NET-projekt. deltar Sekretariatet i fyra sådana nätverk och fler är under planering. I finns ett Finnish Liaison Office där Tekes har en repre- sentant och en representant. Kontoret är inrymt i den finska ambassaden. De båda representanterna har ett nära samarbete. Sekretariatet för EU FoU är huvudansvarig koordinator för NCP-verksamheten. Denna funktion medför att Sekretariatet skall assistera Handels- och industriministeriet och underkommittéer i frågor rörande EU:s ramprogram och att förbereda den finska po- sitionen. Tekes och nominerar tjänstemän till olika NCP-funktioner. Dessa personer skall i sitt uppdrag som NCP ha ett nära samarbete med Sekretariatet. I uppdraget som NCP ligger att följa upp de finska deltagarnas medverkan. Detta skall ske i samverkan med Sekretariatet. NCP skall även ta till vara synergieffekter som kan finnas mellan natio- nella program och EU:s program. NCP skall stödja kommittéle- damöternas arbete i programkommittéerna inom ramprogrammet. Det är även önskvärt att NCP-personerna deltar i kommittémö- tena. I vissa fall är det samma person som både är ledamot och NCP-ansvarig. På motsvarande sätt bedrivs arbetet inom med NCP, nationella stödgrupper och representanter i programkom- mittéerna. Inom finns en enhet för EU Affairs som koordinerar detta arbete. EU Affairs är även utsedda till Mo- bility Center i . Kommittéledamöterna utgörs av tjänstemän från Tekes eller . I vissa fall är det en tjänsteman från något mini- sterium som är ledamot. Representationen i de olika kommittéerna har delats så att Tekes i första hand ansvarar för delprogram som ligger inom deras verksamhetsområde. På motsvarande sätt svarar för representationen i andra kommittéer. I skiljer man inte i det vardagliga arbetet på ledamotskapet i termer av huvudledamot eller expert. I de kommittéer som ligger inom Tekes område är deras representant huvudrepresentant me- dan ledamoten från är med som en andra leda- mot. På så sätt är både Tekes och representerade vid alla programkommittéer. Vissa av dessa ledamöter är även NCP-ansvariga. Det kan även förekomma att en NCP som inte är ledamot deltar i mötet i sin egenskap av NCP. Kommittéledamöterna skall assistera Handels- och industrimini- steriet i förberedelserna för att skapa en finsk ståndpunkt. Kom- mittéledamöterna skall vid mötet handla på ett sådant sätt att de stöder målen för den finska forskningspolitiken. Kommittéleda- möterna skall förbereda den finska ståndpunkten genom att ta kontakt med alla relevanta aktörer. Kommittéledamoten svarar för att de finska målsättningarna beaktas i programarbetet. Till sin hjälp har de nationella stödgrupper för respektive program. Dessa stödgrupper finns inom Tekes och . Den organi- sation som är ansvarig för representationen i respektive program- kommitté är ordförande i stödgrupp. Medlemmarna i stödgruppen kommer från näringsliv och universitet. Vanligen sker dessa mö- ten via e-post, men vid diskussion av större frågor sammankallas grupperna. Den nationella organisationen för medverkan i EU:s ramprogram för forskning är EG-Liaison (EGL). Verksam- heten, som startade , var från början en stiftelse ägd av bl.a. forskningsfinansiärer och universitet.