sou · GSB37 · 2005-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av vissa frågor om ledningsrätt. Till särskild utredare förordnades fr.o.m. hovrättspresidenten . Som sakkunniga att biträda utredningen förordnades fr.o.m. numera kanslirådet (Justitiedepartemen- tet) samt departementssekreteraren (Miljö- departementet) och kanslirådet (Närings- departementet). Hans Mildenberger entledigades från utredningen fr.o.m. och i hans ställe förordnades fr.o.m. departementssekreteraren . Att som experter biträda utredningen förordnades fr.o.m. civilingenjören (), chefsjuristen (), förbundsjuristen (), projektledaren (IT-Företagen), enhets- cheferna () och (), juristen () samt chefsjuristen (Fastighetsägarna ). Som ytterligare expert förordnades fr.o.m. professorn (). entledigades från utredningen fr.o.m. och i hennes ställe förordnades fr.o.m. projektledaren . entledigades från utredningen fr.o.m. och i hennes ställe förordnades fr.o.m. bolagsjuristen . rådmannen har fr.o.m. varit sekreterare åt utredningen. Lantmätaren har fr.o.m. biträtt sekretariatet. har medverkat vid avfattningen av bl.a. avsnitten 2.2.7 och 2.2.8 samt 3.4.2–3.4.4. Utredningen har antagit namnet ledningsrättsutredning (Ju 2002:03). överlämnade utredningen delbetänkandet Ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät (SOU 2002:83). Härmed överlämnas slutbetänkandet Ledningsrätt (SOU 2004:7). Arbetet har bedrivits i nära samråd med berörda sakkunniga och experter. Med hänsyn till detta har betänkandet avfattats med användande av vi-form. Sakkunniga och experter har i stor utsträck- ning ställt sig bakom de redovisade förslagen och övervägandena. Särskilda yttranden har dock avgetts av med in- stämmande av samt av . Avvikande meningar har förekommit också utan att detta har kommit till uttryck i särskilda yttranden eller på annat sätt. Utredningsuppdraget är härmed slutfört. Utredningsuppdraget och dess genomförande ............... Ledningsrättens huvudsakliga innehåll ......................... 2.1.2 Det återstående uppdraget i denna del ........................ 2.2.1 Allmänt om upplåtelseformen ledningsrätt, m.m....... 2.2.3 Ledningar för vilka ledningsrätt kan upplåtas............. Tillbehör till ledning..................................................... 2.2.5 Rätten att dra fram ledningar av annat slag inom det upplåtna utrymmet................................................. 2.2.7 Allmänt om hyra av lös egendom ................................ 2.2.8 Särskilt om hyra av ledning som innehas med 2.3Synpunkter och förslag rörande frågorna om ändamål för ledningsrättsupplåtelse, om upplåtelse av nyttjande- rätt i ledning som omfattas av ledningsrätt och om ledningsrätt i lös egendom ...................................................... 2.3.2 Bör tillämpningsområdet för ledningsrättslagen 2.3.3 Bör ledningsrätt för en viss sorts ledning ge rätt att dra fram ledningar av annat slag?............................ 2.3.4Bör det införas en generell bestämmelse som möjliggör för alla ledningsrättshavare avseende ledning som ingår i elektroniska kommunika- tionsnät att upplåta nyttjanderätt?............................... 2.3.5Bör det införas en möjlighet för en innehavare av ledningsrätt att överlåta ledningar utan att sam- tidigt överlåta ledningsrätten?...................................... 2.3.6 Bör ledningsrätt kunna upplåtas också i lös 2.3.7 Övriga förslag och synpunkter..................................... Överväganden och förslag ....................................................... 2.4.2 Tillämpningsområdet bör utvidgas till att omfatta även vissa andra anordningar än ledningar, m.m......... 2.4.3 En vidgad möjlighet till andrahandsupplåtelser .......... 2.4.4 Ledningsrätt i lös egendom .......................................... 3.2.1 När utgör ledning och ledningsrätt fast respektive lös egendom?............................................. 3.2.2 Allmänt om sakrätt till lös egendom ......................... 3.2.3 Lagen om fastighetsregister, m.m.............................. 3.2.4 Sökning i fastighetsregistrets nuvarande 3.3Synpunkter och förslag rörande frågorna om sakrättsligt skydd vid överlåtelse eller pantsättning av en lednings- rätt och om ledningsrättsregister .......................................... 3.3.2Bör det införas särskilda sakrättsliga regler för överlåtelse och pantsättning av ledning med till- 3.3.3 Bör det införas ett särskilt ledningsrättsregister?..... 3.4.2 Behovet av att kunna finna ledningsrättshavaren och eventuella andrahandsnyttjare ............................ 3.4.3 Behovet av ett särskilt ledningsrättsregister som kan ligga till grund för sakrättsligt skydd vid överlåtelse eller pantsättning...................................... 3.4.4 En tänkbar modell för att uppnå sakrättslig verkan i vissa fall ......................................................... Samverkan mellan olika innehavare av parallella 4.2.1 Kort om viss fastighets- och associationsrättslig 4.3Synpunkter och förslag rörande frågan om samverkan mellan innehavare av parallella ledningar.............................. 4.3.2Finns det behov av särskilda bestämmelser som reglerar samverkan mellan flera lednings- Överväganden och förslag..................................................... 4.4.1 Behovet av särskilda samverkansregler...................... Valet av modell............................................................ 4.4.4 Närmare om den valda lösningen .............................. Ersättning vid upplåtelse av ledningsrätt..................... 5.2.1 Kort om grundlagens regel om rätt till ersättning, Ersättningsbestämmelserna i ledningsrättslagen....... De nuvarande ersättningsprinciperna ........................ 5.2.4 Andra ersättningsbestämmelser av betydelse............ 5.2.5 Något om ersättning vid avtalsupplåtelser ................ 5.3Synpunkter och förslag rörande frågan om ersättning vid upplåtelse av ledningsrätt................................................. 5.3.2 Bör ersättningsfrågorna hanteras på något annat 5.3.3 Övriga förslag och synpunkter................................... Överväganden och förslag ..................................................... 5.4.2 Bör även andra ersättningsprinciper införas för det utvidgade området?............................................... 5.4.3 Ersättning vid ledningsrätt i lös egendom................. Konsekvenser i övrigt ............................................................ Förslaget till lag om ändring i ledningsrättslagen................. Förslaget till lag om ändring i anläggningslagen .................. 7.3Förslaget till förordning om ändring i ledningsrätts- Sammanställning över enkätfrågor........................................ Förteckning över intressenter som har tillställts Förteckning över deltagare vid utfrågningen om vissa frågor om ledningsrätt........................................................... Legitimitetsfrågor vid tvångsförvärv av mark och Exempel på beslut om samverkan mellan olika ledningshavare och fastighetsägare ....................................... a. a. a. s. Europeiska gemenskapen/Europeiska gemenskaperna Nytt Juridiskt Arkiv, avd. I Nytt Juridiskt Arkiv, avd. II Utredningsuppdraget och dess genomförande Vi har haft i uppdrag att undersöka bl.a. om ledningsrättslagen (1973:1144) bör kunna användas för att upplåta utrymme för andra slag av ledningar än de som anges i lagen och för andra anordningar än ledningar, se över förutsättningarna för en ledningsrättshavare att ge någon annan rätt att disponera ett utrymme eller en ledning som om- fattas av en ledningsrätt, undersöka om det behövs särskilda regler om sakrättsligt skydd vid överlåtelse eller pantsättning av en ledningsrätt, överväga behovet av särskilda regler för samverkan mellan inne- havare av parallella ledningsrätter, ta upp vissa frågor om ersättning till fastighetsägaren, samt överväga behovet av och kostnaderna för ett särskilt lednings- rättsregister. I våra direktiv angavs vidare att vi är fria att ta upp även andra frågor som har anknytning till dem som anges ovan. Vi har i delbetänkandet Ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät redovisat de ändringar i ledningsrättslagen som är nödvändiga för att genomföra de direktiv som EU har antagit inom ramen kommunikationsöversyn.1 Betänkandet innehöll bl.a. förslag om att terminologin i 2 § första stycket 1 ledningsrättslagen skall anpassas till den som används i den nu gällande lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Vidare gjordes den bedömningen att ledningsrättslagen är tillämplig också när det gäller skilda typer av anordningar som utgör en integrerad del av ett elektroniskt kommunikationsnät – t.ex. för mobiltelefoni eller radiolänk samt telestationer, dvs. byggnader och utrustning. 1 SOU 2002:83. föreslogs även att en innehavare av ledningsrätt för ledning som ingår i ett elektroniskt kommunikationsnät för allmänt ändamål skall få rätt att upplåta nyttjanderätt för andra operatörers anlägg- ningar. har med vårt remitterade delbetänkande som grund utarbetat en promemoria med utkast till lagrådsremiss benämnd Ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät. Slut- betänkandet omfattar de frågor som vi inte tog upp i delbetänkandet. Huvuddelen av vårt uppdrag behandlas därmed i detta betänkande. För att få ett säkrare underlag för våra överväganden har vi genomfört en enkät. Den innehöll 22 frågor rörande uppdragets olika delar och tillställdes 65 myndigheter, kommuner, organisa- tioner, företag och forskningsinrättningar. Vi har dessutom anordnat en utfrågning. Syftet med denna var att inhämta synpunkter på två särskilda frågeställningar, nämligen på frågorna om ledningsrätt bör kunna upplåtas i viss lös egendom respektive för kanalisationer. Vidare har vi diskuterat frågor rörande utredningsuppdraget med olika intressenter och utomstående experter. Vi har disponerat betänkandet på följande vis. ledningsrättens huvudsakliga innehåll (kap. 2) ledningsrättsregister (kap. 3) samverkan mellan innehavare av parallella ledningar (kap. 4) ersättning vid upplåtelse av ledningsrätt (kap. 5) konsekvenser (kap. 6) författningskommentarer (kap. 7) Med de ändringar som har föreslagits i vårt delbetänkande och i promemoria med utkast till lagrådremiss menar vi att det inte finns behov av att utvidga ledningsrättslagens tillämpningsområde till att omfatta andra typer av ledningar eller tillbehör till ledningar än vad som anges i lagen. Beträffande andra anordningar än ledningar anser vi däremot att en utvidgning är motiverad. Tillämpningsområdet bör därför utvid- gas till att omfatta också vissa anordningar som inte är att betrakta som ledningar (avsnitt 2.4.2). Vi föreslår att ledningsrätt skall kunna upplåtas även för rör eller annan anordning som anläggs för att dra fram och använda ledning som ingår i elektroniskt kommunikations- nät för allmänt ändamål eller koncessionspliktig elektrisk starkströms- ledning, dvs. för vissa typer av kanalisationer. att ledningsrätt också skall kunna upplåtas för tunnlar som används som alternativ till allmännyttiga vatten- och avloppsledningar. Det bör vidare införas en utvidgad möjlighet till andrahandsupp- låtelser (avsnitt 2.4.3). Vårt förslag innebär att möjligheten att göra andrahandsupplåtelser enligt förslaget i pro- memoria skall utvidgas till att omfatta ledningsrättshavare avseende samtliga ledningsslag. Upplåtelserna skall dock liksom i promemo- rians förslag enbart få avse ledningar för elektroniskt kommunika- tionsnät för allmänt ändamål. Egendom som är intressant vid framdragning av ledningar är , särskilt i städerna, ofta uppsplittrad på olika egendomsslag. Detta har medfört att det har blivit allt svårare för lantmäterimyn- digheterna att bevilja ledningsrätt i stadsområden. Dessutom finns det ett klart behov av att kunna samutnyttja lös egendom av visst slag. Exempelvis kan en operatör ha önskemål om att kunna utnyttja en annan operatörs mast för att där montera sin egen antenn. Efter- som de flesta utgör lös egendom, saknas det därmed möjlighet att upplåta ledningsrätt i dessa. Det bör därför också bli möjligt att upplåta ledningsrätt i lös egendom (avsnitt 2.4.4) Möjligheten bör emellertid inte gälla samtliga typer av lös egendom. Vi föreslår att detta enbart skall gälla utrymme inom tomträtt, byggnad eller annan anläggning som inte hör till fastigheten eller tomträtten samt väg- anordning enligt 2 § väglagen (1971:948). Förslaget innebär vidare att vid upplåtelse i byggnad eller annan anläggning som inte hör till fastigheten eller tomträtten skall ledningsrätt upplåtas i utrymme inom den fastighet eller tomträtt som anläggningen är belägen på. Om tomträtt i vilken ledningsrätt har upplåtits upphör att gälla, skall i stället den berörda fastigheten belastas av lednings- rätten. Vi föreslår vidare att uttrycket ledningsbeslut skall ersättas med ledningsrättsbeslut (avsnitt 2.4.5). Syftet är att det skall bli tyd- ligare att beslutet är bärare av rättigheten ledningsrätt. I direktiven pekas på två omständigheter som skulle kunna motivera ett ledningsrättsregister. För det första skulle ett register med upp- gifter om aktuella ledningsrättshavare och eventuella andrahands- nyttjare kunna underlätta för enskilda och för det allmänna att komma i kontakt med dem. För det andra skulle ett ledningsrätts- register kunna ligga till grund för regler om sakrättsligt skydd i samband med överlåtelse eller pantsättning. Behovet av ett särskilt ledningsrättsregister för det först nämnda ändamålet är enligt vår bedömning inte så stort att det motiverar inrättandet av ett särskilt sådant register. I stället bör det befintliga fastighetsregistret användas för detta ändamål (avsnitt 3.4.2). Ett särskilt ledningsrättsregister bör inte heller inrättas för att till- godose behovet av sakrättsligt skydd i samband med överlåtelse eller pantsättning av ledning med tillhörande ledningsrätt (avsnitt 3.4.3). Om något skall göras när det gäller det sakrättsliga skyddet, bör man även för detta ändamål utnyttja det befintliga fastighets- registret. Några förslag läggs inte fram i dessa delar. En konstruktion som enligt vår mening skulle kunna medföra att anteckningar i fastighetsregistret om innehav i vissa fall skulle kunna ges sakrättslig verkan är ett användande av kreditsäkerhetsformen säkerhetsöverlåtelse (avsnitt 3.4.4). Samverkan mellan innehavare av parallella ledningar Med parallella ledningsrätter avses två eller flera ledningar med tillhörande ledningsrätter som ligger bredvid varandra. Exempelvis kan en elektrisk starkströmsledning och en fiberoptisk kabel som är upphängda i samma stolpar vara tryggade med två skilda lednings- rätter. Om ledningsrätterna har olika ägare, uppkommer frågan hur samverkan mellan dem skall regleras. förekommer i stor utsträckning frivillig samverkan när två eller flera ledningar, med eller utan ledningsrätt, är förlagda i anslutning till varandra. På grund av de svårigheter att träffa frivilliga samarbetsavtal som ändå har dokumenterats finns det dock ett klart behov av en lagreglerad samverkan i någon form (avsnitt 4.4.1). Den nuva- rande regleringen för fastighetssamverkan i anläggningslagen och lagen om förvaltning av samfälligheter bör användas för samverkan mellan olika innehavare av parallella ledningar av samma eller skilda slag samt mellan ledningshavarna och vissa fastighetsägare (avsnitt 4.4.3). Samverkan av nu nämnt slag skall kunna etableras genom att gemensamhetsanläggning enligt anläggningslagen inrättas även om anläggningen endast eller huvudsakligen avser ett utrymme (avsnitt 4.4.4). Det behöver således inte röra sig om en fysisk anläggning. I stället kan det handla om behovet av att samverka om underhåll, om- byggnadsarbeten, tillfällig flyttning av ledning, hantering av miljö- och säkerhetsfrågor, kontakter med myndigheter eller samordning av återställningsarbeten då ledningarna skall tas bort. Ersättning vid upplåtelse av ledningsrätt Vårt uppdrag i denna del har varit begränsat till att överväga om de nuvarande ersättningsprinciperna skall kompletteras när det gäller de fall som täcks in av de utvidgningar som har föreslagits i detta betänkande (avsnitt 5.4.1). Enligt vår bedömning är det emellertid olämpligt att införa andra ersättningsprinciper enbart för det utvidgade området. Ett tillska- pande av särlösningar för utvidgningsfallen skulle nämligen leda till gränsdragningsproblem och omotiverade skillnader mellan likartade ledningsrättsupplåtelser (avsnitt 5.4.2). Vi menar vidare att det finns starka skäl för en övergripande översyn av reglerna om ersättning vid expropriativa ingrepp, men att införandet av någon annan form av ersättningsprincip i ledningsrättslagen är en reform som kräver betydligt mera ingående överväganden än som ryms inom ramen för vårt uppdrag. Vi bedömer att de nuvarande ersättningsbestämmelserna kan tillämpas även vid upplåtelse av ledningsrätt i lös egendom (avsnitt 5.4.3). En fastighetsägare som önskar att få bort en ledningsrätt som gäller i byggnad eller annan anläggning på ofri grund – efter det att denna egendom har tagits bort – skall inte behöva betala uppkomna förrättningskostnader. Vi föreslår dessutom att sakägare vid förrättning enligt lednings- rättslagen skall kunna få ersättning för kostnader för ombud eller biträde eller för egen utredning som har varit nödvändiga för att ta till vara sakägarens rätt (avsnitt 5.4.4). På grund av de föreslagna utvidgningarna av ledningsrättslagens tillämpningsområde bedömer vi att vissa sakägare (t.ex. fastighets- ägare, tomträttshavare och ägare av viss lös egendom, bl.a. bygg- nader och ) kan komma att få lägre ersättning vid ett beslut inom ramen för en förrättning än vid frivilliga uppgörelser. Detta medför givetvis minskade kostnader för de berörda ledningshavarna. Vi bedömer att frekvensen av överklaganden och därmed domstols- processer kan komma att minska om förslaget att ersätta sakägares ombudskostnader m.m. genomförs. De totala kostnadsökningarna för ledningshavarna torde, under förutsättning att jämförelsen inne- fattar även eventuella domstolskostnader, inte bli särskilt stora till följd av vårt förslag beträffande ombudskostnader. Vi bedömer dessutom att våra förslag kommer att ha olika posi- tiva effekter för miljön – främst genom att befintlig infrastruktur (t.ex. byggnader, vägar, broar, , stolpar och kanalisationer) kan komma att utnyttjas mera effektivt än . lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144) Härigenom föreskrivs i fråga om ledningsrättslagen (1973:1144) dels att i 6 a, 22–24, 25 a, 28, 31 och 32 §§ ordet ledningsbeslut i olika böjningsformer skall bytas ut mot ledningsrättsbeslut i dels att 1, 2, 3 a, 4, 11 a, 12 och 27 §§ skall ha följande lydelse,1 dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 2 a och 34 b §§, av följande lydelse. Enligt denna lag kan den som för ledning vill utnyttja ut- rymme inom fastighet få rätt därtill (ledningsrätt). Fråga om ledningsrätt prövas vid förrättning. Ledningsrätt omfattar enligt vad som bestämmes vid för- rättningen befogenhet att inom fastigheten vidtaga de åtgärder som behövs för att framdraga och begagna ledningen. På begäran av ledningens innehavare kan för- ordnas att ledningsrätt skall höra till dennes fastighet eller in- skrivna tomträtt. Enligt denna lag kan den som för ledning vill utnyttja ut- rymme inom 1. fastighet, 3.byggnad eller annan anlägg- ning som inte hör till fastigheten eller tomträtten, eller 4.väganordning enligt 2 § väg- lagen (1971:948) få rätt därtill (ledningsrätt). Vid upplåtelse av utrymme enligt första stycket 3 skall led- ningsrätt upplåtas i utrymme inom den fastighet eller 1 Nuvarande lydelse vad gäller bestämmelserna i 2 och 11 a §§ enligt förslag som har lagts fram i promemoria med utkast till lagrådsremiss. den tomträtt som byggnaden eller anläggningen är belägen på. Fråga om ledningsrätt prövas vid förrättning. Ledningsrätt omfattar enligt vad som bestäms vid förrätt- ningen befogenhet att vidta de åtgärder som behövs för att dra fram och använda ledningen. På begäran av ledningens inne- havare kan bestämmas att led- ningsrätt skall höra till dennes fastighet eller inskrivna tomträtt. Lagen gäller för ledningar av följande slag, 1.ledning som ingår i elektroniskt kommunikationsnät för allmänt ändamål samt allmän svagströmsledning för signalering, fjärrmanövrering, dataöverföring eller liknande ändamål, 2.elektrisk starkströmsledning för vilken koncession fordras eller som behövs för sådana ledningar som avses i 1, 3.vatten- eller avloppsledning som a)ingår i allmän va-anläggning, b)förser samhälle med vatten eller därifrån bortför avlopps- vatten eller annan orenlighet, c)gagnar näringsverksamhet eller kommunikationsanläggning av betydelse för riket eller viss ort eller d)medför endast ringa intrång i jämförelse med nyttan och inte tillgodoser endast en enstaka fastighets husbehov, 4. ledning genom vilken fjärrvärme, olja, gas eller annan råvara eller produkt transporteras från produktionsställe, upplag eller last- plats och som a)tillgodoser ett allmänt behov, b)gagnar näringsverksamhet eller kommunikationsanläggning av betydelse för riket eller viss ort eller c)medför endast ringa intrång i jämförelse med nyttan. Anordning som ingår i elektroniskt kommunikationsnät för all- mänt ändamål men som inte utgör ledning skall vid tillämpningen av denna lag anses som ledning enligt första stycket 1. 2 Lydelse enligt förslag i utkast till lagrådsremiss. Lagen gäller ej om utrymme Lagen gäller inte om utrymme för ledning kan upplåtas med för ledning kan upplåtas med (1973:1149). (1973:1149). samverkan mellan olika lednings- ägare finns i 1 § andra stycket an- läggningslagen. Vad som i denna lag föreskrivs om ledning skall även gälla för rör eller annan anordning som anläggs för att dra fram och använda ledning som anges i 2 § första stycket 1 och 2. Detsamma skall gälla för tunnlar som an- vänds i stället för sådana led- ningar som anges i 2 § första stycket 3. Ledningsrätt som avser sådan ledning som anges i 2 § första stycket 2 ger ledningens inne- havare rätt att inom det ut- rymme som har upplåtits för ledningen dra fram och begagna även sådana ledningar som anges i 2 § första stycket 1. Ledningens innehavare får dra fram ledning med stöd av första stycket tidigast efter det att fastighetens ägare under- rättats om när arbetet skall på- börjas. Underrättelse skall anses ha skett när meddelandet sänts med brev till fastighetsägaren under dennes adress. Ledningsrätt som avser sådan ledning som anges i 2 § första stycket 2 ger ledningsrätts- havaren rätt att inom det ut- rymme som har upplåtits för ledningen dra fram och använda även sådana ledningar som anges i 2 § första stycket 1. Ledningsrättshavaren får dra fram ledning med stöd av första stycket tidigast efter det att fastighetens ägare under- rättats om när arbetet skall på- börjas. Underrättelse skall anses ha skett när meddelandet sänts med brev till fastighetsägaren under dennes adress. Om ledningsrätt har upplåtits i annan egendom än fast egendom, skall vad som sägs i andra stycket om fastighetsägare i stället avse ägaren eller innehavaren av den egendom i vilken ledningsrätt har Den som innehar fastighet på grund av testamentariskt för- eller annan egendom på grund av ordnande utan att äganderätten utan att äganderätten till- lagens tillämpning som fastig- kommer någon anses vid lagens besluta att en innehavare av en besluta att en innehavare av en sådan ledning som avses i 2 § sådan ledning som avses i 2 § första stycket 1 har rätt att låta har rätt att låta annan dra fram annan dra fram och använda och använda ytterligare led- ytterligare ledningar av det slag ningar av det slag som anges i som anges i 2 § första stycket 1 2 § första stycket 1 inom det Ett sådant beslut får meddelas beslut får meddelas endast om endast om det med hänsyn till det med hänsyn till ledningens beskaffenhet finns ett behov av ett behov av en sådan rätt och