sou · GSB3119 · 2005-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för , statsrådet , att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att precisera begreppet hållbar konsumtion när det gäller hushållen samt att föreslå en handlingsplan med åtgärder för hur en ekologisk, social och eko- nomisk hållbar konsumtion ska uppnås. Utredaren skall följa de direktiv som framgår av bilaga. Genom beslut förordnar chefen för departementet, statsrådet , biologen och författaren att vara särskild utredare i utredningen handlingsplan för hållbar konsumtion – för hushållen (Jo 2004:01). Förordnandet gäller fr.o.m , dock längst till dess att utredningen är slutförd. Genom beslut förordnar chefen för departementet, statsrådet , generalsekreteraren och ekonomen som experter i utredningen. Utredningen skall lämna två betänkanden, dels föreliggande delbetänkande, dels ett slutbetänkande . Delbetänkandet omfattar elva kapitel, med begreppsdefinitioner samt beskrivningar och analyser av förhållandena på de tre särskilt utpekade sakområdena: livsmedel, boende och transporter. Tyngden har kommit att ligga på det mångfacetterade livsmedelsområdet; dock har även här en del väsentliga aspekter, t.ex. vad gäller kemi- kalier fått stå över för redovisning i slutbetänkandet. Ett avsnitt behandlar konsumtionsmönstrens övergripande välfärdsdimensioner inklusive en tillbakablick på den s.k. Lagom-Sverige-debatten . Delbetänkandet innehåller även förslag till åtgärder, inom varje sakområde men också vad gäller skolans roll. Frågor om märknings- system och indikatorer samt ekonomiska styrmedels utformning behandlas dock inte här, utan i slutbetänkandet där utredaren har för avsikt att lämna en mera samlad strategi för hur en mera hållbar konsumtion i hushållen bör kunna uppnås. Undertecknad har varit utredningens koordinator, tillika sekreterare och skribent, och till min hjälp haft de ovannämnda experterna. lagsmaterial och synpunkter för de olika avsnitten i delbetänkandet har dessutom lämnats av PhD , agr ek , arkitekt , professor , docent , specialisten i allmänmedicin , fil , professor , fd miljö- kvalitetschef vid , nutritionist och docent , vidare av sakkunniga inom bl.a. , , Natur- vårdsverket, , , , , KRAV, LRF, , CFK), och bioteknik () samt de berörda branscherna och handeln. ICA, Coop och respektive de tre stora byggföretagen bereds även möjlighet att med egna ord formulera svar på mina frågor om vad de avser att göra de närmaste fem, tio åren för att ge konsumenten tillgång till ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt mera hållbart sortiment av varor och tjänster. I en kort avslutande antologidel skriver ett urval personer om vad de lägger in i begreppet hållbar konsumtion. Jag har också till mitt förfogande en referensgrupp med bred kompetens, med samhällsdebattörer, media- och reklamfolk, forskare och myndighetspersoner; gruppen har haft två seminarier och planerar ytterligare två , se bilaga 1. Vidare har en interaktiv hemsida etablerats, tillsammans med lärare och studenter vid informationslinjen på i . Syftet är att få till stånd en vardagsnära diskussion och idéutbyte med den stora allmän- heten, inte minst ungdomar. Jag inhämtar även kunskaper och uppslag från en grupp sak- kunniga i en testkommun, . Samtal förs dessutom med och några utvalda folkrörelser om deras roll som bärare av visioner och konkreta idéer om en mera hållbar konsumtion. Med dessa ord överlämnar jag mitt delbetänkande Hållbara laster. Konsumtion för en ljusare framtid (SOU 2004:119). 1 – ett kvarter i den globala byn .......................... 1.1Smartare vardagskonsumtion ger vinster för ekonomi, hälsa och miljö – här är utredningens grundbultar ................ 1.2Utredningens bakgrund: i Internationellt arbete för hållbar konsumtion ....................... 1.3.4 Nationella ansatser: – hållbar konsumtion är en kärnfråga .............................................................. 1.3.5 Nationella ansatser: – ny visionär Hållbar konsumtion – utredningens definitioner............. Hållbarhetens tre ben – en delikat avvägning ........................ 2.3Skillnaden mellan produktions- och 2.4Behovet av immateriell konsumtion och dess effekter på 2.4.2 Effekter på tillväxten av ökad tjänstekonsumtion ...... 2.5Resiliens – den yttersta biologiska grunden för hållbar Forskning om konsumtion...................................................... Hållbar konsumtion – samhällets tre målområden .......... Hushållen och miljön – en resa i statistiken................... Vårt leverne påverkar miljön ................................................... De totala utsläppens fördelning .............................................. Indikatorer för hållbar privat konsumtion ............................. Mina förslag i korthet .............................................................. Hållbar livsmedelskonsumtion – kriterier .............................. 5.3Så vill statsmakterna styra mot hållbar Konsumentpolitiken (kap. 3.1).................................... 5.3.2 Folkhälsomålen – fokus på livsmedel.......................... Miljömålen – fokus på livsmedel ................................. 5.4 Vad äter och dricker vi – och hur ser trenderna ut?....... 5.5Hur hållbar är maten – ekologiskt, hälsomässigt, Mat och miljö................................................................ Mat och hälsa .............................................................. 5.6 Strategier för hållbar livsmedelskonsumtion........................ Modell Första-steget-maten, FSM......................... Modell Grön diet..................................................... 5.6.3 Mitt förslag: FSM bör stå modell för det fortsatta arbetet med hållbar livsmedelskonsumtion............... 5.7 Hela livsmedelskedjan måste vara hållbar............................. 5.7.2 Vägar till ökad hållbarhet i svensk 5.7.3 Mina förslag om ekomaten på marknaden ................ 5.8Handelskedjorna om sin roll för en mera hållbar livsmedelskonsumtion, bilaga 3 ............................................ Mina förslag i korthet ............................................................ Hållbart boende – kriterier och styrmedel ........................... Grundfakta om förvaltande och nybyggnation.................... Boendet berör hållbarhetens tre dimensioner...................... 6.4.1 Brister i social hållbarhet............................................ Bostaden och energin ................................................. Energiförbrukning och klimatpåverkan .................... 6.4.4 Minskad klimatpåverkan från svenska bostäder ....... 6.4.5 Effektiviseringen i flerbostadshus har avstannat ...... Energimätning för värme och varmvatten i En förklaring till: Flerbostadshusen som Onödiga extrakostnader för de boende..................... Effektivare elanvändning – genom enbart rörligt 6.4.10 Räntefria lån och bidrag för energieffektiva 6.4.11 Fastighetsklassning och differentierad 6.4.12 Bygga-bo-dialogen och energin.................................. 6.4.13 Stimulans för energismarta produkter....................... 6.4.14 Offentlig energieffektiv upphandling........................ 6.4.15 Skärp reglerna, sätt maxnormer för 6.4.16 Konsumenten behöver energirådgivning................... 6.4.17 service till de boende.................. Hus utan värmesystem........................................................... 6.5.1 Bygg för ett hållbart – ............................ 6.5.3 Hinder för energieffektivt byggande ......................... 6.5.4 Hur undanröjer vi hindren? 6.5.5 Hållbart i alla tre dimensionerna................................ Initiativ på gång........................................................... Vi kan vardagsspara mer än vi tror ........................................ Mina förslag i korthet ............................................................ Kriterier och styrmedel.......................................................... Strategier för en mera hållbar konsumtion av transporter Mindre törstiga fordon............................................... 7.6.4 Kollektivtrafik och konsumentägda bilpooler .......... 7.6.5 Effektivisera den tunga trafiken................................. 7.6.6 Gör etablering av externhandel (stormarknader utanför tätorterna) tillståndspliktig........................... 7.6.7 Befria storstäderna från trafikinfarkt......................... 7.6.8 Mobilitetskontor ger smartare trafikanter ................ Framtidens hållbara transporter............................................ Tillväxt, hållbar välfärd, livstillfredsställelse ................ Mina förslag i korthet ............................................................ 8.2.2 Moralisk och politisk utmaning................................. Måste cykeln välta?..................................................... Hållbar utveckling – med större känsla av sammanhang..... 8.3.1 Medicin för det hållbara samhället............................. Helhet och hälsa ......................................................... – en nygammal debatt .............................. 8.4.5 Då och : likt och olikt ............................................ Personligt mot politiskt ............................................. 8.4.7 Att hålla sig till det välkända...................................... 8.4.8 Tillväxt – medel eller mantra?.................................... Hållbar konsumtion – skolans möjligheter ................... Mina förslag i korthet ............................................................ Skolundervisningens stora potential ..................................... Mina förslag om undervisning i hem- och konsumentkunskap .................................... Mitt förslag: Hem- och konsumentkunskap bör bli nytt kärnämne i gymnasieskolan .......................... Skolan – en hel miljö .............................................................. och Myndigheten för skolutveckling ................. Hållbar konsumtion i perspektivet stad-land ................ Mina förslag i korthet ............................................................ Mörka och ljusa scenarier ...................................................... 10.3.4 Offentlig och kommersiell service............................. Förslag till åtgärder ................................................................ 10.4.4 Offentlig och kommersiell service............................. Röster om hållbar konsumtion.................................... Utredningens referensgrupp och dess program................... Livsmedelskedjornas redovisning för utredningen.............. Byggföretagens svar på utredningens frågor ........................ Denna utredning om hållbar konsumtion, med fokus på livsmedel, boende och transporter har sina rötter i den globala arenan. 1992 samlades världens regeringar till en i för att dryfta mänsklighetens framtid. Mötet blev historiskt, med bl.a. tillkomsten av , konventioner om klimat och biologisk mångfald och en ny vilja att arbeta nationellt och globalt för en mera hållbar utveckling, ekologiskt, ekonomiskt och socialt. , – , följdes Riomötet upp av en ny i , . Här beslutade de medverkande ländernas regeringar bl.a. att utveckla ett tioårigt ramverk av program för att påskynda omställningen till hållbar konsumtion och produktion. Man enades om åtgärder för att: främja att sociala aspekter och miljökostnader inkluderas i priset på varor och tjänster, utforma program för ökad medvetenhet, i synnerhet bland ungdomar, bl.a. genom utbildning, offentlig information, konsumentinformation, reklam och media, utveckla och introducera effektiva verktyg för konsument- upplysning, bl.a. om aspekter som rör människors hälsa och säkerhet, främja offentlig upphandling som utvecklar och sprider miljö- anpassade varor och tjänster. En väsentlig del i arbetet för hållbar konsumtion gäller också människors hälsa, en aspekt av den sociala dimensionen För välbeställda nationer som måste en kärnfråga vara hur vi under årtiondena framöver kan utveckla en mer solidarisk livsstil inom ramen för den globala byn. Det handlar bl.a. om hur vi lär oss producera och fördela välfärd med allt mindre ohälsa, miljö- belastning och förbrukning av naturresurser som olja, el, mineraler och vatten. Med hjälp av ny resurseffektiviserande grön teknik – som delvis frikopplar tillväxt och miljöbelastning från varandra – har vi kommit ett litet stycke på väg mot en sådan ekologiskt hållbar produktion och konsumtion (de-coupling). Det gäller inte minst på de tre sakområden som den här utredningen arbetar med: transporter, livsmedel, bostäder (bilen, biffen, bostaden). Ett exempel på detta är energieffektiva bostäder med lägre utsläpp av klimatpåverkande koldioxid. När vi åstadkommer de-coupling får vi – som bonus – en gradvis bättre ekonomisk hållbarhet eftersom hushållens utgifter oftast kan minska, särskilt på lite sikt. Därmed uppstår den intressanta frågan: Hur kommer detta friställda konsumtionsutrymme att användas? Investeras det måhända i konsumtion av andra varor och tjänster som slukar betydande mängder fossil energi – ytterligare en utlandsresa eller en bil till i familjen? För miljön blir resultatet i så fall troligen ett nollsummespel: Det vi vann på karusellen gick förlorat på gungorna En reboundeffekt har uppstått, för att tala konsumtions- forskarnas språk. Antag istället att merparten av det nya konsumtionsutrymmet satsades på utbildning, vård av anhöriga, kultur i olika former, naturupplevelser på nära håll. Alltså i välfärdshöjande, mindre miljöbelastande konsumtion som allt oftare ibland upplevs som bristvara men som också bevisligen kan sätta guldkant på tillvaron. Om detta skedde i högre utsträckning än nu skulle det bli betydligt enklare att uppnå en såväl ekologiskt som socialt mera hållbar utveckling. Vill vi att på allvar skall kunna röra sig i riktning mot en välfärd som tär mindre på planetens materiella tillgångar måste politiken mera kraftfullt nyttjas som ett redskap dels för att driva fram och påskynda den gröna teknikutvecklingen, dels för att förändra prisrelationerna till förmån för mer av social konsumtion. Regeringen borde initiera ett positivt kontrakt med oss medborgare, där hållbar konsumtion på ett antal strategiska områden premieras på ett tydligt och vardagsnära sätt. Men dessutom bör vi, både privat och på den offentliga arenan, börja diskutera och bearbeta våra värderingar, attityder och vanor till förmån för en smartare och varsammare livsstil. En vardags- konsumtion, präglad av lustfylld komfort men till priset av mindre resursförbrukning, miljöbelastning och minusposter för fysisk och mental hälsa. Ett liv av mera hållbara laster, om man vill utrycka saken så. Jag menar, sammanfattningsvis, att en ekonomiskt mera framsynt, resurssnål och hälsofrämjande konsumtion förutsätter förändringar både vad gäller teknik/politik och etik/vanor. I utredningen strävar jag efter att konkretisera dessa komplicerade sammanhang på vad jag vill kalla tre aktörsfält: Producenternas vilja och förmåga att förse marknaden med ekologiskt hållbara varor och tjänster som också är prisvärda och tillgängliga för en bred grupp konsumenter. Handelns ansvar och roll som länken mellan tillverkare och brukare. Konsumentbeteendet, präglat av både vanor, ekonomisk styrka, reklam och trender, men också individens behov av sociala markörer som speglar djupa, delvis irrationella och svår- åtkomliga skikt inom personligheten. I de senaste årens debatt om fysisk och mental ohälsa har många människor också upptäckt delvis nya utmanande samband: Den högt uppdrivna livsrytmen – uttryck för ökad produktivitet, konsumtion och resursförbrukning – orsakar en stress på såväl människor som natur. Det hävdvunna politiska axiomet om ekonomisk tillväxt som leder till välfärd som ger livstillfredsställelse tycks inte längre framstå som lika entydigt sant. Välfärden har visat upp en baksida av ofärd; medan BNP-kurvan fortsätter stiga, böjer kurvan för djupare livstillfredsställelse nedåt. Vardagskonsumtionen kan alltså betraktas som ett nav i samhälls- hjulet, där ekrarna strålar ut i frågeställningar på en rad olika sak- områden och nivåer. Den borde därför engagera inte endast ekonomer, politiker och konsumtionsexperter utan minst lika mycket sakkunniga och företrädare för hälso- och sjukvård, kultur, beteendevetenskap, etik, filosofi. I utredningen försöker jag så gott jag förmår fånga in denna breda kunskap och erfarenhet genom seminarier med min referens- grupp (bilaga 1), möten med forskare, experter, folkrörelser och en testkommun () samt genom en interaktiv hemsida, där den breda allmänheten inbjuds att höra av sig med idéer och uppslag. Hållbar utveckling är en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfreds- ställa sina behov , handlingsprogrammet från , slår fast att en hållbar samhällsutveckling måste grundas på tre samverkande dimensioner: en social, en ekonomisk och en ekologisk. Förutsättningarna för en hållbar konsumtion utgörs av följande sju basala funktioner: Alla varor och tjänster skall produ- ceras, distribueras, konsumeras och i tillbörlig grad åter- vinnas på ett så energi- och/eller materialeffektivt sätt som möjligt. 2.Vård av ekosystemens produktionsförmåga (jordar, vatten, skogar, luft etc). 3.Minimering av och frihet från miljö- och hälsofarliga kemikalier. 4.Återvinning och slutna kretslopp för en effektiv hushållning med både ändliga och förnyelsebara resurser. 5.Internationell solidaritet: mänskliga fri- och rättigheter, inklusive rätten till hälsa, försörjningsmöjligheter och arbete. 6.Konsumentens rätt till öppen, saklig och kvalitetssäkrad information om i vilken utsträckning produktionen av varor och tjänster uppfyller punkterna 1-5. 7.Konsumentens rätt till prisvärda varor och tjänster som uppfyller punkterna 1–6. Politiken för hållbar konsumtion skall väsentligen formas utifrån de ambitioner som uttrycks i konsument-, folkhälso- och miljömål. Ett följande kapitel visar hur miljöbelastningen i , i termer av koldioxidutsläpp, kan relateras till ekonomi och sociala och demografiska förhållanden. I tre längre kapitel beskrivs och analyserars nuläget och förut- sättningarna för en mera hållbar konsumtion vad gäller livsmedel, boende och transporter. Vissa förslag till åtgärder presenteras också. Sedan följer ett kapitel om konsumtionsmönstrens inre dynamik och psykologi, med reflektioner över 1970-talets livfulla offentliga debatt om . De avslutande kapitlen handlar om skolans roll och om stad-land-perspektivet; allra sist skriver ett brett urval av personer om vad de menar med begreppet hållbar konsumtion. I slutbetänkandet () avser jag att presentera en mera samlad strategi, med ekonomiska styrmedel och konsekvensbeskriv- ningar, nyckeltal, märkningssystem mm. Dock återfinns alltså redan här i delbetänkandet ett antal förslag, som syftar till att visa på den potential för angelägna förändringar som kan och bör tas till vara. Bland annat föreslår jag ett offentligt konsumtionsmål för ekologiska livsmedel (), statligt stöd till certifieringskostnader och lokal produktion, registrerings- och fordonsskatter i kombination med höjda skrotpremier för att styra över mot mera bränslesnåla fordon i svensk bilpark, normer för maximal energiförbrukning per yta i nybyggnation samt förstärk- ning av skolans undervisning i hem- och konsumentkunskap (för detaljer se respektive kapitel). Utredningen präglas av optimism när det gäller hushållens möjligheter att påskynda utveckling mot ökad hållbarhet. En utveckling som kommer att främja både hälsa, naturmiljö och ekonomi, och därmed även skapa nya nischer för en sund omdaning av näringsliv och arbetsmarknad. This inquiry into sustainable consumption focusing on foodstuffs, housing and transport has its roots in the global arena. In 1992, the worlds governments assembled at a in to discuss the future of the world. It was a historic meeting which led to the of , conventions on climate and biological diversity and new resolve to work nationally and globally for more sustainable development, ecologically, economically and socially. Ten years later, 26 –, the meeting was followed up by a new in , South . It was here the governments of the participating countries decided to develop a ten-year framework programme to speed up the transition to sustainable consumption and production. Agreement was reached on measures to: promote the inclusion of social aspects and environmental costs in the price of goods and services, draw up programmes to promote increased awareness, especially among young people, in areas such as education, public information, consumer information, advertising and the media, develop and introduce efficient tools for consumer information on issues relating to human health and safety, promote public procurement that develops and distributes environmentally sound goods and services. Another important part of the work to achieve sustainable consumption is human health, one aspect of the social dimension. For prosperous nations like , a key issue in the coming decades must be how we can develop a lifestyle based more on social solidarity within the framework of the . means, for example, how we learn to create and share welfare that has decreasing levels of ill health, environmental impact and consumption of natural resources such as oil, electricity, and water. With the help of new resource-efficient green technology – which partially decouples growth from environmental impact – we have made some progress along the path towards ecologically sustainable production and consumption (decoupling). This applies not least to the three policy areas addressed by this inquiry: transport, foodstuffs and housing. One such example is energy- efficient homes with lower emissions of climate-affecting carbon dioxide. When we achieve decoupling, we also gain – as a bonus – a gradual improvement in economic sustainability since household expenditure can often be reduced, particularly in the longer term. This gives rise to the interesting question: How will this newly created scope for consumption be used? Might it be invested in the consumption of other goods and services that use up copious amounts of fossil energy – another trip abroad, or another family car? If this is the case, the result for the environment will probably be a zero-sum game: What we lose on the swings, we win on the roundabouts. A rebound effect has arisen, as consumption researchers would say. Assume, instead, that most of this new scope for consumption were invested in education, the care of relatives, culture in different forms, experience of nature at close quarters. In other words, consumption that increases well-being and reduces environmental impact, something that is increasingly felt to be a scarce commodity nowadays but that can unquestionably enrich our lives. If this took place to a greater extent than at present, it would be very much simpler to achieve development that was ecologically as well as socially more sustainable. If we want to make a serious move forward towards a welfare system that is less of a drain on the planets material assets, policy must be used more forcefully, not only as a tool to advance and speed up the development of green technology, but also to change price relations in favour of greater social consumption. The Government should initiate a positive contract with us as citizens, a contract in which sustainable consumption is rewarded in a clear and down-to-earth way in a number of strategic areas. But we should also discuss and consider our values, attitudes and habits – both privately and in the public arena – in favour of a smarter and more caring lifestyle. consumption characterised by pleasurable comfort but with the benefit of a reduction in the use of resources, less environmental impact and fewer negative effects on physical and mental health. A life of more sustainable burdens, if you like.