sou · GSB3123d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Denna straffsanktion riktar sig även mot den som varit registrerad, men som av någon anledning inte längre finns intagen i AKM- registret. Jag föreslår därför att den som bryter som mot bestämmelsen om den skyddade rätten att använda aktuell beteckning, ska kunna dömas till böter. Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin Mitt förslag: Beslut i fråga om godkännande av en organisation, återkallande av ett sådant godkännande, registrering av utövare samt avregistrering av utövare får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Vidare får ett beslut om rättelse eller avslag på ansökan om information enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204) överklagas hos sådan domstol. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Ett antal beslut som kommer att fattas enligt lagen innebär myn- dighetsutövning mot enskilda. De är av stor betydelse för den organisation eller utövare som beslutet rör. Ett avslag på ansökan om godkännande av en organisation och ett avslag på en ansökan om registrering från en utövare bör därför kunna överklagas av den det berör. Likaså bör även ett återkallande av ett godkännande av en organisation och en avregistrering av utövare kunna överklagas. Jag föreslår således att en möjlighet att överklaga sådana beslut införs i AKM-registerlagen. Besluten överklagas till allmän förvalt- ningsdomstol och prövas av den domstol som anges i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, nämligen i första hand av länsrätt. Personuppgiftslagen innehåller inte några uttryckliga regler om överklagande av beslut om rättelse eller om information enligt 26 §. Sådana beslut måste dock kunna överklagas. Bestämmelsen om överklagande bör därför omfatta även sådana beslut. I vanlig ordning krävs prövningstillstånd för att kammarrätten ska ta upp ett överklagande till prövning. Detta bör framgå av be- stämmelsen. 7.21Övriga frågor av intresse 7.21.1Tystnadsplikt och dokumentationsplikt m.m. Frågan om någon form av lagreglerad tystnadsplikt och doku- mentationsskyldighet bör införas, kommer inte att beröras när- mare. Detta är frågor som ingår i organisationernas regelverk som medlemmarna åtar sig att följa och som kan omfattas av den kon- SOU 2004:123 Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin troll som organisationerna vid behov kan genomföra av enskilda medlemmars verksamhet. 7.21.2Den fria rörligheten av tjänster Min bedömning: De nu aktuella förslagen påverkar inte den fria rörligheten inom den Europeiska Unionen, bl.a. vad gäller er- bjudande av tjänster. I direktiven för utredningen anges att jag, i och med att utövande av komplementär- eller alternativmedicin torde falla under EG- fördragets regler om fri rörlighet för tjänster, i mitt arbete ska be- akta EG-rättsliga principer. Detta innebär att ett registrerings- förfarande bör vara nödvändigt, proportionerligt och inte mer in- gripande än nödvändigt för att nå sitt syfte. Jag ska vidare belysa hur det föreliggande direktivet om tjänster på den inre marknaden kan påverka uppdraget. Den fria rörligheten för tjänster syftar till att EU-medborgare och företag fritt ska kunna erbjuda och utföra tjänster i andra medlemsländer på samma villkor som det landets egna medborgare och företag. Alla inskränkningar mot fri rörlighet för tjänster är förbjudna enligt EG-fördraget och det enda villkoret för att fritt få tillhandahålla tjänster är att företaget redan är etablerat i något EU- land. Alla typer av tjänster som utförs mot ersättning omfattas av den fria rörligheten, men inom vissa sektorer är reglerna mer speci- ficerade. Undantag från den fria rörligheten för tjänster görs för myndighetsutövning. Dessutom kan en begränsning av rätten göras med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller hälsa. Det finns ock- så särskilda regler när det gäller vissa yrken. Vilka yrken som om- fattas av särregler skiljer sig åt mellan länderna. Ett medlemsland får dock inte vägra en EU-medborgare möjlighet att utöva ett visst yrke med hänvisning till otillräckliga kvalifikationer. Enligt måste myndigheterna i värdlandet göra en granskning av de utbildnings-, examens- eller behörighetsbevis som EU-medborgar- en förvärvat i ett annat medlemsland. Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin Det har kunnat konstateras att den fria rörligheten för tjänster inte fungerar på ett tillfredsställande sätt. I syfte att undanröja de hinder som finns inom detta område har det inom Europeiska Unionen utarbetats föreslag till ett särskilt direktiv – det s.k. tjänstedirektivet. Direktivets rättsliga ram kan generellt sägas vara uppbyggd kring tre huvudpunkter. När det gäller undanröjande av hinder för etablering föreslås bl.a. en förenkling av procedurer och formaliteter förknippade med tillträde till och utövande av tjänster, samt inrättandet av en unik kontaktpunkt där en leverantör kan utföra alla de administrativa procedurer som krävs för tjänsten. Det stadgas även principer för hur tillståndssystem ska vara utformade. Det finns även be- stämmelser som slår fast att vissa restriktiva nationella krav ska för- bjudas, samt att andra nationella krav ska utvärderas, särskilt genom en proportionalitetsbedömning. För att underlätta för den fria rörligheten för tjänster ska den s.k. ursprungslandsprincipen som huvudregel tillämpas. Till denna huvudregel finns dels ett antal generella undantag, dels tidsbe- gränsade undantag, samt en skyddsklausul enligt vilken medlems- staterna under vissa förutsättningar kan vidta nationella åtgärder. I denna del finns även bestämmelser som rör principer för åter- betalning av sjukvårdskostnader samt för hur uppdelningen av åt- gärder och kontroll mellan medlemsstater ska ske gällande utsta- tionerade arbetstagare. Den tredje huvudpunkten kan sägas innehålla åtgärder som syftar till att etablera ömsesidigt förtroende mellan medlemsstat- erna. Dessa innebär bl.a. viss riktad harmonisering gällande tjänst- ers kvalitet, vilket är en form av konsumentskydd då det finns be- stämmelser avseende leverantörernas skyldigheter i termer av infor- mationsgivning, ansvarsförsäkringar, tvistlösning. Det finns även principer för hur det administrativa samarbetet mellan medlems- staternas behöriga myndigheter ska bedrivas. Direktivet anger även att medlemsstaterna i samarbete med kommissionen ska vidta åt- gärder för att uppmuntra till utarbetande av uppförandekoder på EU-nivå. SOU 2004:123 Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin När det gäller frågan om registrets nödvändighet, kan jag konsta- tera att denna, som beskrivits i inledningen av föregående kapitel, är avgjord genom regeringens och beslut att avsätta medel för registret. Mot bakgrund av den närmare utformningen av direktiven för utredningen kan det inte anses ligga inom mitt upp- drag att överfråga frågan om registrets nödvändighet. I övrigt anser jag att genom dess konstruktion, som bl.a. bygger på en frivillig registrering och att även utomlands genomförd utbildning kan grunda rätt till registrering, uppfyller bestämmelserna i det gällande EG-fördraget och de principer som kommit till uttryck där. Efter en översiktigt genomgång av det föreslagna tjänstedirek- tivet, har jag funnit att mitt förslag är förenligt med de principer som där föreslås genomföras. Den gemensamma arbetsmarknaden för hälso- och sjukvårds- personalen inom har jag inledningsvis berört. Jag utgår från att utvecklingen inom området AKM kommer att följas på lämpligt sätt av de nordiska länderna. 7.22Ytterligare föreskrifter i förordning och i myndighetsföreskrift Jag har på flera olika ställen i detta kapitel redovisat de ytterligare föreskrifter som det finns behov av att utfärda med anledning av mitt förslag till nationellt register över utövare av alternativ- eller komplementärmedicin. Jag hänvisar därför till berörda avsnitt där dessa föreskrifter anges (avsnitt 7.7–7.10 och 7.12-7.13). Det finns dock en fråga som jag anser att det finns anledning att avslutningsvis närmare beröra i detta kapitel och det gäller före- skrifter om handläggningen av ärenden enligt AKM-registerlagen. I det följande redovisar mina överväganden i denna fråga. Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin 7.22.2Särskilt om handläggningen av ärenden Registret och hela det bakomliggande systemet, bygger på att en- skilda personer och organisationer ansöker om att registrering respektive deltagande i registret. Detta finns angivet i 8 och 11 §§ i författningsförslaget. I dessa bestämmelser finns också angivet olika villkor som gäller för registrering respektive deltagande. För- utom att en ansökan ges in förutsätts att olika handlingar ges in till den ansvariga myndigheten för utvisa att de angivna villkoren är uppfyllda. Närmare föreskrifter i dessa olika avseende måste följ- aktligen meddelas. När det gäller ansökningarna, behövs det bl.a. föreskrivas vilka uppgifter en sådan ansökan ska innehålla. I detta sammanhang kan det också övervägas om en särskild blankett bör tas fram. Jag ska inte här i detalj utveckla vad en sådan ansökan bör innehålla för uppgifter. Allmänt kan dock sägas att i en sådan ansökan eller i bilagor till denna ska alla de uppgifter finnas som behövs för att prövningen av de olika villkoren för registrering ska bli så full- ständig som möjligt. Det gäller allt ifrån att den sökande uppfyller kraven på att betraktas som en utövare inom AKM (jfr 2 § författ- ningsförslaget) respektive organisation inom detta område (8 §), till att den sökande uppfyller kraven på utbildning samt visst med- lemskap (11 §) eller att organisationen uppfyller de krav som ställs på visst stadgeinnehåll (8 §). Av vikt är här också givetvis att kraven på vad en ansökan ska innehålla, korresponderar med vilka upp- gifter som registret närmare avses innehålla. I samband med ansökningarna är det vidare viktigt att den sök- ande tydligt informeras om att hans eller hennes personuppgifter kommer att behandlas i registret och att dess innehåll till över- vägande del kommer att finnas tillgängligt via Internet. Av denna information ska också framgå att av ansökan följer att samtycke ges till att personuppgifter behandlas på nu redovisat sätt. Mitt förslag: Den föreslagna lagen bör träda ikraft . Enligt min bedömning kan den föreslagna lagen träda i kraft tidi- gast . Jag föreslår därför att den nya registerlagen träder i kraft detta datum. Mitt förslag: I lagen införs en särskild övergångsbestämmelse som syftar till att möjliggöra att de yrkesutövare som förvärvat reell kompetens på området kan registreras i . Förslaget innebär närmare att AKM-utövare som är medlemmar i en organisation som deltar i registret får registreras om de har varit yrkesverksamma i sammanlagt . Övergångsbestämmelsen ska gälla till utgången av . I föregående kapitel har jag redovisat mitt förslag till hur det nya registret för AKM-utövare bör vara uppbyggt, bl.a. när det gäller villkoren för att få bli registrerad. Den föreslagna regleringen kommer att innebära en form av nyordning i förhållande till vad som gäller för dem som är utövare av AKM. Dessa utövare har utbildat sig under delvis andra förutsättningar och de har också i många fall en lång erfarenhet och faktiskt kompetens på området. Denna erfarenhet och kompetens måste enligt min mening också beaktas, när villkoren för registrering fastställs i dess helhet. Mot denna bakgrund bör de villkor som föreslås gälla för registrering inte fullt ut vara tillämpliga för dem som verkar inom området för AKM och som i stället uppfyller vissa kriterier som visar att de har en reell kompetens inom det område som de är verksamma. För dessa utövare bör i stället vissa övergångsbestäm- melser kunna tillämpas. För att omfattas av övergångsbestämmelserna, ska en sökande, som är AKM-utövare enligt definitionen i AKM-registerlagen, vara medlem i en organisation som godkänns att delta i registret. Att det här ställs krav på medlemskap beror på att det endast är orga- nisationerna, som kan intyga de övriga materiella krav som ställs upp för registrering; en sökande behöver inte vara medlem i en organisation som direkt deltar i registret, utan det räcker om denna organisation deltar i registret via en paraplyorganisation. Utöver dessa formella krav, måste dock även vissa materiella vill- kor vara uppfyllda för att den sökande ska kunna registreras med stöd av övergångsbestämmelserna. Dessa villkor tar sikte på att en reell kompetens som förvärvats genom en längre tids yrkeserfaren- het på området, ska kunna ersätta kravet på viss tids utbildning i lagen. Frågan är då hur lång erfarenhet som bör gälla som villkor i övergångsbestämmelsen. Jag har här beaktat det övergripande ändamålet för hela registret – dvs. ökad patientsäkerhet – och har kommit fram till att kravet på erfarenhet måste sättas relativt högt. Enligt min bedömning bör det därför krävas att en sökande, för att kunna registreras med stöd av övergångsbestämmelserna, har varit yrkesverksam vid tiden för ansökan. Yrkesverksamheten bör enligt min mening ha bedrivits på minst halvtid. Jag kan här konstatera att samtliga yrkesutövare som kommer att omfattas av övergångsbestämmel- serna är medlemmar i en organisation. De uppfyller därmed de krav på utbildning som organisationen ställde, när de blev medlemmar. Det är alltså inte fråga om yrkesutövare som helt saknar utbildning i terapi eller basmedicin. Övergångsbestämmelserna tar således sikte på de yrkesutövare som är medlemmar i en organisation när lagen träder i kraft och som varit verksamma inom AKM , men som inte fullt ut uppfyller lagens krav på utbildning. För att möjliggöra ett smidigt genomförande av lagen föreslår jag att övergångsbestäm- melserna gäller efter ikraftträdandet, fram till utgången av . Det innebär att yrkesutövare, som uppfyller kraven på fem års verksamhet efter lagens ikraftträdande men före , kan registreras med stöd av övergångsbestämmelserna. De tre åren ger också organisationer och utbildningsanordnare att anpassa utbildningsinnehåll och kraven på medlemskap, så att de överensstämmer med lagens villkor. Organisationerna bör få till uppgift att på lämpligt sätt intyga att yrkesutövaren uppfyller kraven på yrkesverksamhet i övergångs- bestämmelserna. Det närmare förfarandet bör preciseras i före- skrifter som utfärdas i anslutning till AKM-registerlagen. kommer villkoren i lagen att tillämpas fullt ut på dem som ansöker om registrering. I enlighet med bestämmelserna i kommittéförordningen görs här en konsekvensbeskrivning av de förslag som läggs fram i detta betänkande. Som framgått av den tidigare beskrivningen i betänkandet har det redan anslagits medel för inrättandet av det nu aktuella registret. I budgetpropositionen för , Utgiftsområde 9 (Hälsovård, sjukvård och social omsorg) ökade regeringen anslaget 13:3 (Bidrag till hälso- och sjukvård) med för att inrätta ett nationellt register över personer som utövar komplementärmedicin och godkände därefter denna anslagsökning (bet. 2003/04:FiU1, rskr. 2003/04:42). Regeringen har senast i bud- getpropositionen för föreslagit att ytterligare två miljoner anslås för samma ändamål. I avsnitt 7.18 har jag beskrivit att driften och administrationen måste kunna finansieras på annan väg, dvs. genom avgifter från dem som ansöker om registrering och genom årliga avgifter från de registrerade. Innan jag övergår till bedömningen av vilken nivå dessa avgifter bör ligga på, görs här en beräkning av de kostnader som kan förväntas uppkomma med anledning att inrättas och sedan administreras. Enligt min bedömning kan de kostnader som är förenat med AKM- registret indelas i två delar: 1.det tekniska stödet för och driften av registret och 2.personella resurser m.m. för driften och administra- tionen av registret, inkl kostnader för informationsin- satser och för den partssammansatta grupp som föreslås knytas till registret. Det tekniska stödet gäller konkret inköp av den datautrustning och programvara som behövs för att konstruera registret. Eftersom re- gistret avses finnas tillgängligt via Internet, kan vissa extra säker- hetslösningar behöva utarbetas. Den praktiska driften avser det långsiktiga tekniska stödet för registret och de kostnader som uppkommer i samband med att detta underhålls. Med personella resurser avses den personal som behövs för såväl den praktiska driften som administrationen av registret, där allt ifrån införande av uppgifter i registret till ärendehandläggning en- ligt lagen ingår. I dessa kostnader ingår kontorsutrymme och ut- rustning för personalen samt även framtagande av informations- material om . Även kostnader för den partssamman- satta grupp som föreslås ingår. Vad först gäller kostnaderna för det tekniska stödet, är det svårt att göra några helt säkra bedömningar, eftersom dessa kostnader sannolikt kan variera beroende på utfallet i ett senare upphand- lingsförfarande. Enligt min bedömning bör dock kostnaderna upp- gå till högst . I dessa ingår inköp av datautrustning, be- hövlig programvara samt provdrift och ingångsättande av dator- systemet. I den angivna kostnaden har även beaktats att registret ska finnas tillgängligt via Internet och att ett förstärkt säkerhets- system behöver byggas upp. Kostnaderna för den tekniska driften, beräknar jag, högt räknat, inte ska behöva uppgå till mer än . Återstår så kostnaderna för den personal som behövs för driften och administrationen av registret. De resurser som kan behöva an- vändas för registret varierar givetvis över tiden. Inledningsvis be- hövs mer personal än i det längre perspektivet. I fråga om det längre perspektivet bedömer jag att totalt cirka en årsarbetskraft behövs för driften och administrationen av registret. jag ser det räcka för att sköta den löpande hanteringen av registret. En årsarbetskraft på handläggarnivå inom staten kan f.n. beräknas uppgå till en genomsnittlig kostnad om . I dessa kost- nader ingår utöver lön, även olika arbetsgivaravgifter. Därutöver tillkommer kostnader för kontorsrum och utrustning, som kan beräknas uppgå till . Totalt skulle den årliga personella kostnaden därmed uppgå till . Kostnad- en kan bli högre beroende på vilken kompetens som kommer att behöva knytas till registret. Som angetts behövs det dock mer personal för registret inled- ningsvis. Det gäller alla de olika moment som är förenade med igångsättande av registret, alltifrån upparbetande av olika handlägg- ningsrutiner till framtagande av informationsmaterial om registret. Som jag bedömer det kan arbetet med registret i detta skede bli kan ganska omfattande. Högt räknat kan det behövas upp till tre årsarbetskrafter. Med utgångspunkt från den ovan angivna beräkningen av en årsarbetskraft, skulle kostnaderna uppgå till ca . Sammantaget skulle således de initiala kostnaderna för registret högst uppgå till . I dessa kostnader ingår anskaffning av det tekniska stödet (500 000), den årliga driften samt de perso- nella resurserna (). För den löpande skötseln av registret bör kostnaderna därefter uppgå till , där kostnader för den tekniska driften () och arbetskraft () ingår. Till detta ska också föras kostnader för informationsinsatser. Min bedömning är att det kommer att vara angeläget att effektivt att nå ut till allmänheten om registrets tillkomst men också om vad en registrering innebär. Den partssammansatta grupp som jag föreslår kommer av allt att döma utgöra en rätt stor grupp med företrädare för olika intres- senter. Jag ser framför mig att gruppen kommer att kunna utgöra ett stöd för vid olika bedömningar som kanske framför allt får göras i inledningsskedet av registret. Jag utesluter inte att gruppen eller enskilda som ingår i den kan få andra uppgifter som har beröringspunkter med registret. Det är därför svårt att nu upp- skatta kostnader för en sådan grupp. Jag konstaterar att de statliga medel som anslagits för ändamålet bör kunna tas i anspråk för olika verksamheter som knyts till denna grupp. I det följande redogörs för vilka intäkter som föreslås finansiera de beräknade kostnaderna kring registret. Som framgått har det redan anslagits för inrätt- andet av och ytterligare kan för- väntas anslås för detta ändamål. Följaktligen kommer det att finnas totalt anslagna för igångsättandet av registret. Dessa medel kommer enligt min bedömning helt kunna finansiera de ovan redovisade initialkostnaderna för registret. Medlen finan- sierar även ytterligare kostnader som kan uppkomma med anled- ning av att registret inrättas. Exempelvis kan det t.ex. behövas för- stärkta personella resurser under mer än under registrets inledande år. Det kan även tänkas finnas behov av att anlita viss konsulthjälp i det inledande skedet, exempelvis för den informationsinsats som förutsätts när registret tas i bruk. I föregående avsnitt har jag något berört verksamheten i den partssammansatta grupp som föreslås knytas till registret. Det är omöjligt att uppskatta vad grupp- ens verksamhet kommer att innebära. Som jag redan berört anser jag att de kostnader som uppkommer knutna till gruppen bör finansieras av de statliga medel som finns anslagna. De redovisade löpande kostnader bör dock, som angetts tidigare, finansieras genom avgifter från dem som ansöker om registrering och årliga avgifter från de registrerade. Vidare ska den registrerade betala en avgift för varje yrkesbeteckning, utöver huvudbeteck- ningen, som registreras. Frågan är då vad dessa olika avgifter bör uppgå till. Detta är sin tur till viss del beroende av hur många som kan komma att ansöka om registrering i . När antalet registrerade ska bedömas, kan jag konstatera att det är svårt att göra några tillförlitliga beräkningar. Bland annat beror detta på att det inte är känt hur många yrkesutövare av AKM som det finns i . Antalet utövare är också beroende av hur om- rådet för AKM konkret kommer att avgränsas vid tillämpningen av den nu föreslagna lagen. Sammantaget kan antalet utövare som omfattas av AKM-registerlagen förväntas bli relativt högt. En annan sak är givetvis hur många som ansöker om registrering och hur många de sökande som uppfyller de villkor som gäller för re- gistrering. Osäkerhetsfaktorerna är följaktligen många. Jag anser dock att den registerordning som föreslås kommer att innebära att de som registreras i allt väsentligt är medlemmar i någon av organisa- tionerna på området. Ledning kan därför fås av antalet utövare som finns organiserade i olika yrkesorganisationer. Inom ramen för utredningen har jag inte kunnat göra någon heltäckande kartlägg- ning av de yrkesorganisationer som finns på detta område. De or- ganisationer som jag har uppgift om organiserar dock sammanlagt minst 7000 medlemmar. Hur många av dessa medlemmar som kommer att ansöka om registrering är oklart. Lågt räknat kan dock cirka 4000 av dessa medlemmar komma att vilja registrera sig. Om man vidare antar att cirka 1000 utövare tillkommer från andra organisationer eller som nya medlemmar eller som oorganiserade, bör antalet ansökningar om registrering kunna komma att uppgå till 5000 . Denna siffra är som sagt en ren uppskattning. Det verkliga antalet ansökningar kan både bli högre och lägre. Den fortsatta beräkningen, görs dock utifrån antagandet att cirka 5000 individer inledningsvis kan komma att registreras. Denna siffra kommer självfallet att bli högre, allt eftersom nya AKM-utövare utbildas. Enligt min bedömning ligger en rimlig ansökningsavgift . Denna ansökningsavgift kan kopplas till avgiftsförord- ningens (1992:191) avgiftsklasser. Närmast till hands ligger då att denna avgift knyts till klass 3, dvs. För den som ansöker om registrering utan att vara medlem i en organisation som deltar i registret bör dock avgiften vara betydligt högre, efter- som handläggningen av dessa ärenden kommer att kräva avsevärt mer tid. Bl.a. kan det här bli fråga om att bedöma utbildningar, som inte tidigare är kända.