sou · GSB336 · 2005-01-01 00:00:00 — Vidare kan fastigheten vid fastighetstax- eringen ha haft en avvikande högre vakans av viss omfattning. Om hindret för uthyrningen varat endast ska inte någon nedsättning ske. Hindret för uthyrningen kan vara av byggnads- teknisk natur eller hänföra sig till bristande efterfrågan. Även hin- der av annan art kan komma i fråga. Vid tekniska hinder menar att nedsättning kan medges byggnadsarbeten utförs. Vakanser inför t.ex. en ombyggnad utgör inte ett tekniskt hinder i denna mening. Det bör observeras att fastigheten vid t.ex. mer omfattande ombyggnad eventuellt ska bli föremål för särskild fastighetstaxering. inställning i frågan om i vilken utsträckning det är möjligt att sätta ned fastighetsskatten vid hinder mot uthyrning har fått kritik.15 Kritiken går ut på att har fel i att möjlig- heten till nedsättning av fastighetsskatten ska påverkas av om hän- syn tagits till vakanser vid fastighetstaxeringen. Kritikerna menar att regelsystemen i fastighetstaxeringslagen och fastighetsskatte- lagen är helt frikopplade från varandra. Detta framgår av fastighets- skattelagens uppbyggnad. I lagen anges bl.a. att fastighetsskatten ska beräknas på grundval av det taxeringsvärde som gäller under taxeringsåret. Det är sedan detta taxeringsvärde som ligger till grund för samtliga beräkningar av fastighetsskatten. Vare sig orda- lydelsen eller förarbetena öppnar något utrymme för att ta hänsyn till faktorer som kan ha påverkat det fastställda taxeringsvärdet. Vidare skulle ett hänsynstagande till fastställd vakans vid fastig- hetstaxeringen kunna leda till ett oriktigt resultat vid beräkning av nedsättning enligt FSL. Den skattskyldige skulle då inte kunna få 15 Synpunkter på promemorian från , och () samt en artikel i Nedsättning av fastighetsskatten – kritisk granskning av RSV:s promemoria, skriven av och . full nedsättning för faktisk vakans i det enskilda fallet, vilket strider mot både lagtexten och förarbetena till FSL. 11.4.7Nuvarande regler om nedsättning av fastighetsskatt vid hinder mot uthyrning m.m. bör vara kvar. Vårt förslag: Bestämmelsen om nedsättning av fastighetsskatten vid hinder mot uthyrning m.m. blir kvar. Regeringsrätten har slagit fast att den nuvarande bestämmelsen om nedsättning av fastighetsskatten ska förstås så att varje form av hinder mot uthyrning berättigar till nedsättning av skatten. Regeringsrätten ansåg att lagtexten inte gav något stöd för en begränsning av möjligheten till nedsättning till enbart fall där uthyrning inte kunnat ske p.g.a. eldsvåda eller liknande. Det innebär att fastighetsskatten för en byggnad som är avsedd att användas kan sättas ned dels när byggnaden inte har kunnat användas p.g.a. eldsvåda eller därmed jämförlig hän- delse, dels när lägenheter avsedda för uthyrning inte kunnat hyras ut. Från principiella utgångspunkter kan man ifrågasätta om det är motiverat att ha en skattelagstiftning som lämnar utrymme för att varje form av hinder mot uthyrning kan leda till en dubbel skatte- lättnad. Ser man tillbaka på motiven till bestämmelsen kan man konstatera att den gamla bestämmelsen hade sin plats i inkomst- skattesystemet och att den endast var tillämplig när schablonbe- skattade en- och tvåfamiljsfastigheter inte kunde utnyttjas eller hyras ut till följd av eldsvåda eller liknande händelse. Hinder mot uthyrning av hyreslägenheter beaktades då endast vid inkomstbe- skattningen genom att tomma lägenheter ledde till en lägre skatte- pliktig inkomst. Någon fastighetsskatt togs inte ut på näringsfas- tigheter. är situationen annorlunda. Nedsättningsbestämmel- sen är tillämplig även på näringsfastigheter som närings- fastigheterna är föremål för både inkomstskatt och fastighetsskatt. Vid fastighetstaxeringen av hyreshus tas hänsyn till förekom- mande vakanser. Hinder mot uthyrning kan alltså leda till att taxe- ringsvärdet för ett hyreshus justeras ned och att fastighetsskatten därmed blir lägre. Vakansgraden beaktas både generellt inom ett värdeområde och individuellt om vakansgraden för en enskild fastighet om vakansgraden avviker med från vad som är normalt inom värdeområdet. Fastighetstaxeringen är ett schablonmässigt förfarande som inte gör det möjligt att belopps- mässigt bestämma med hur mycket vakanser har påverkat taxe- ringsvärdet på en fastighet. Även om bestämmelserna i innebär att det ska fastställas ett visst belopp som ska reducera fastighets- skatten, är det med hänsyn till fastighetstaxeringen inte möjligt att jämföra i vilken utsträckning vakanser har beaktas i de olika syste- men. Det ska även tilläggas att vid fastighetstaxeringen görs en bedömning av vakansgraden vid beskaffenhetstidpunkten, dvs. Beslutet gäller sedan fram till nästa fastighetstaxering. Fastighetsskattelagen utgår från förhållan- dena vid den årliga inkomsttaxeringen där vakansgraden under beskattningsåret utgör underlag för bedömningen. Detta gör en jämförelse mellan de olika systemen ännu svårare. är näringsfastigheter föremål för både inkomstskatt och fastighetsskatt. Detta har kritiserats och det går inte att bortse från denna dubbelbeskattning vid en utvärdering av nedsättnings- bestämmelsen. En bestämmelse som gör det möjligt att vid sidan av inkomstbeskattningen sätta ned fastighetsskatten kan vara av stor ekonomisk betydelse för näringsverksamheten. Utanför storstads- områdena där problemet med outhyrda lägenheter kan antas vara större kan möjligheten till nedsättning av fastighetsskatten vara betydelsefull. Mot den nu angivna bakgrunden väljer vi att inte föreslå någon ändring av bestämmelsen om nedsättning av fastighetsskatten vid hinder mot uthyrning m.m. Vi föreslår att fastighetsskatten på vindkraftverk ska slopas. Innan förslaget kan genomföras fordras en prövning av om skattebefriel- sen är förenlig med om statsstöd. Vårt uppdrag på fastighetsskatteområdet tar primärt sikte på små- husbeskattningen. För att finansiera våra förslag har vi dock före- slagit att fastighetsskatten på vattenkraftverk ska höjas från nuva- rande till . Under utredningens gång har vi funnit att fastighetsskatten på vindkraft kan ifrågasättas. Vi har mot denna bakgrund inte ansett oss förhindrade att se över fastig- hetsskatten på vindkraftverk. Vindkraftverk taxeras som elproduktionsenhet och fastighetsskat- ten för elproduktionsenheter uppgår till . I fastighets- taxeringshänseende betraktas vindkraftverk som en byggnad.16 Vid allmänna fastighetstaxering rekommenderade RSV att vindkraftverk värderas till per installerad kW. Som jämförelse kan nämnas att för andra värmekraftverk rekommende- rades följande värden per kW installerad effekt. De vindkraftverk som installeras i ligger i storleksklassen 500–750 kW men utvecklingen går mot allt större vindkraftverk. Enligt SCB:s uppgifter för finns det 464 vindkraftverk som bildade egna taxeringsenheter och det totala taxeringsvärdet upp- gick till . Fastighetsskatten från vindkraft- verken uppgick till mellan 5,7 och . Den genom- snittliga fastighetsskatten uppgår till per vind- kraftverk. 16 Vid inkomstbeskattningen betraktas vindkraftverk som maskin. Att en konstruktion i fastighetstaxeringshänseende betraktas som en byggnad men i andra sammanhang som en maskin är inget specifikt för vindkraftverk. Det gäller även för andra byggnader som skräddarsytts för en speciell industriell verksamhet. 11.5.5Vindkraften och de energipolitiska målen De mål för förnybara energikällor som funnits i har varit kopplade till energipolitiska program. Programmet om- fattade bl.a. åtgärder för att öka tillförseln av el producerad med förnybara energikällor. Då produktionskostnaderna för el från förnybara energikällor, med undantag för den storskaliga vatten- kraften, ofta är högre än el som producerats med kärn- eller fossil- kraft, har efterfrågan på sådan el inte varit tillräckligt stor för att ge elpriser som fullt ut täcker produktionskostnaderna i dessa anlägg- ningar. energipolitiska program omfattade därför inve- steringsstöd till bl.a. vindkraften samt driftbidrag i form av s.k. miljöbonus. Syftet med dessa subventioner har varit att främja för- nybar elproduktion. Merparten av dess stödsystem löpte ut eller i anslutning till införandet av ett nytt elcertifikatsystem . Det nya systemet innebär en ny och mer marknadsanpassad stödform för elproduktionen från förnybara energikällor. Syftet med det nya stödsystemet är att kraftigt öka ambitionen som teknik- utveckling stimuleras och kostnaderna hålls nere.17 I budgetpropositionen återkom regeringen till vind- kraftens ekonomiska förutsättningar. Regeringen bedömde att det nya elcertifikatsystemet behövde kompletteras med övergångs- bestämmelser för vindkraften. Enligt regeringen är det viktigt att de som investerat under tidigare stödformer inte drabbas ekono- miskt av att ett nytt system för att främja elproduktion från förny- bara energikällor införs. Det är vidare viktigt att den positiva utveckling som funnits på vindkraftområdet inte bromsas till följd av att aktörerna upplever en större ekonomisk osäkerhet. Vind- kraften är överlag förknippad med högre produktionskostnader än övriga energislag som ingår i elcertifikatsystemet.18 För vindkraften gäller således en avtrappning av den nuvarande miljöbonusen som är utformad som ett avdrag för den energiskatt som tas ut på el som har producerats i vindkraftverk. Avtrappningen är kopplad till en begränsningsregel som innebär att elproduktionen i ett vindkraftverk inte berättigar till avdrag när produktionen har pågått än . När detta gränsvärde uppnås beräknas ett vindkraftverk 2001/02:143 Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning. 2003/04:1. Elcertifikatsystemet omfattar vindkraft, solenergi, geotermisk energi, vattenkraft, vågenergi samt biobränsle. vara ekonomiskt avskrivet. De nya reglerna om avtrappning av energiskatteavdraget för vindkraftverken har ännu inte hunnit god- kännas av . Regeringen avser att återkomma med förslag om fortsatt avtrappning av energiskatteavdraget efter kommissionens ställningstagande.19 11.5.6Fastighetsskatten på vindkraftverk bör slopas Vårt förslag: Fastighetsskatten på vindkraftverk slopas. Vindkraften har subventionerats för att främja förnyelsebar elpro- duktion. har beslutat att utbyggnaden av förnyelse- bar el fortsättningsvis ska stödjas genom ett nytt och mer mark- nadsanpassat system med handel med s.k. gröna elcertifikat. Regeringen har bedömt att det nya systemet behöver kompletteras med övergångsregler för vindkraften. Detta för att de som investe- rat under tidigare stödformer inte ska drabbas ekonomiskt av att ett nytt system införs. Under utredningsarbetet på fastighetsskatteområdet har vi upp- märksammat att fastighetsskatten på vindkraftverk är hög i jämfö- relse med andra värmekraftverk. Det är endast kärnkraftverk som värderas högre per installerad kW. Vi anser det angeläget att skapa goda ekonomiska förutsättningar för att fortsätta utbyggnaden av vindkraftverk i . Vi anser därför att fastighetsskatten på vindkraftverk bör kunna avskaffas. Enligt EU riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (EGT nr C37/03/02/2001) är det möjligt för en medlemsstat att ha sär- skilda miljöstöd till produktion av förnybar energi. I riktlinjerna anges särskilt att gemenskapspolitiken på miljöområdet syftar till att utveckla förnybara energislag.20 Vi föreslår därför att fastighets- skatten på vindkraftverk avskaffas. Innan förslaget kan genomföras fordras en prövning av kommissionen om skattebefrielsen är för- enlig med om statsstöd. 2003/04:1 s. 220. 20Det kan här nämnas att regeringens strategi för skattenedsättning för alternativa drivmedel ska statsstödsgranskas av kommissionen (Budgetpropositionen , avsnitt 8.5.6).