sou · GSB360 · 2005-01-01 00:00:00 — Genom beslut tillkallade chefen för ningsdepartementet en särskild utredare med uppdrag att se över den nationella i EU:s forsk- nings- och utvecklingsarbete. Till särskild utredare förordnades vice verkställande direktör . anställdes som sekreterare i utredningen . Härmed överlämnas utredningens betänkande: Samspel och in- tegration. Nationell organisation för ett integrerat deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete (SOU 2004:60). Uppdraget är med detta avslutat. Sammanfattning och förslag.......................................... Arbetet med utredningen ........................................................ Beskrivning av nuvarande nationell organisation ............ 3.1.1 Kommittéstrukturen i EU:s sjätte ramprogram för forskning och teknisk utveckling .......................... 3.2.4 Verksamheten vid kontoret i .......................... EU/ekonomi........................................................ Andra aktörer för information och rådgivning...................... Synpunkter på nuvarande nationell organisation ............ EU/syn på sin egen verksamhet ......................... De NCP-ansvarigas syn på sitt uppdrag................................. Synpunkter rörande kommittéuppdraget............................... 4.3.2 Synpunkter från programkommittéernas ledamöter och experter................................................. 4.4Synpunkter från EU-handläggare och forskare vid Synpunkter från forskningsfinansiärerna ............................... Synpunkter från näringslivets organisationer......................... Andra aktörer i forskningssystemet ............................... Lokala och regionala aktörer ................................................... En jämförande analys ............................................................... Utredningens slutsatser av jämförelsen .................................. Utgångspunkter för utredningens ställningstagande........ Bedömning av nuvarande nationell organisation............. Ett forum för samtal på nationell nivå .................................... Ett tydligare regelverk.............................................................. EU/begränsade funktion..................................... Svensk närvaro och synlighet i ................................... 8.6Särskilda insatser för att öka antalet svenska experter i utvärderingspanelerna och i Kommissionen .......................... Anlitande av privata konsulter ................................................ Förslag till ny nationell organisation ............................. Genomförande av utredningens förslag ....................... Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag ....... Bilaga 3 Frågeformulär.................................................................... 1 Sammanfattning och förslag Utredningens uppdrag har varit att analysera och ge förslag till en nationell organisation för svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forsknings- och utvecklingsarbete. Huvudaktörer i den nuva- rande nationella organisationen för att främja svenskt deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete är departement, forsk- ningsansvariga myndigheter, forskningsråd och Rådet för forsk- nings- och utvecklingssamarbete inom EU (EU/). Dessutom finns det intressenter i systemet i form av universitet och högskolor, forskare, företagare, forskningsinstitut, regionala organ, stiftelser, kommuner och landsting. Dessa aktörer och intressenter kan delas in i fyra övergripande funktioner för förhandling, service, analys och utförande av forsk- ning och utvecklingsarbete. Den förhandlande funktionen utgörs av departement och forskningsfinansierande myndigheter. De se- nare svarar för huvuddelen av den offentliga finansieringen av pro- jektorienterad forskning i landet. Service- och analysfunktionerna utgörs främst av EU/verksamhet att som myndighet svara för information och rådgivning om EU:s ramprogram till ut- förarna. Rådet har även ansvaret för analys av den svenska medver- kan. För den fjärde funktionen svarar forskningsutförarna, dvs. universitet, högskolor, forskningsinstitut och företag. Utredningens förslag syftar till att skapa en nationell organisa- tion med förutsättningar att ge tidig och adekvat information till forskningsutförarna och ge underlag för ett proaktivt och samord- nat agerande i den förhandlande funktionen. Utredning har arbetat . Vi har under den tiden samtalat med en rad aktörer i syste- met; universitet och högskolor, universitets- och högsko- leförbund, forskningsfinansierande myndigheter, forskningsinsti- tut, företag, branschorganisationer och . Utred- ningen har tagit in synpunkter från EU/och ledning samt personal. Utredningen har även samtalat med leda- möter och experter om deras uppdrag i EU:s programkommittéer. Dessa har även beretts möjlighet att besvara ett frågeformulär. Ut- redningen har besökt EU/kontor i . Vid besö- ket i fördes samtal med nuvarande och tidigare forsknings- råd vid ständiga representation. Vi samtalade även med tjänstemän inom Generaldirektorat för forsk- ning. Dessutom besökte vi och Bryssel- kontor för forskningssamarbete inom EU samt det regionala kon- toret North för att studera deras verksamhet. Studieresor har företagits till , och för att stu- dera likvärdiga EU-länders organisation. Utredningen har funnit att den nationella i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete i många avseenden fungerar väl. I våra samtal med ett stort antal aktörer i systemet har vi mött en rad personer med en mycket hög kompetens och ett stort engagemang för uppgiften att främja det svenska deltagandet i EU:s ramprogram. agerande karakte- riseras i hög grad av professionalism men den nationella organisa- tionen är till viss del fragmenterad, ostrukturerad och subkritisk avseende samordning och omfattning av insatserna. Utredningen har, trots den i grunden positiva bilden, funnit ett antal områden som fungerar mindre väl. De problem utredningen funnit är, för det första, en bristande kontinuitet i informationen mellan de olika funktionerna för förhandling, service, analys och forskningsutförande. Därtill saknas i stor utsträckning ett forum på nationell nivå för att diskutera en svensk grundhållning till frågor som rör deltagandet i ramprogrammet. För det andra att NCP-or- ganisationen i stor utsträckning är bristfälligt integrerad i det svenska forskningssystemet. Ett tredje problem är ett otydligt re- gelverk för olika aktörers ansvar, arbetsfördelning och samarbete i det nationella systemet. Det fjärde problemet handlar om EU/begränsade funktion och bristfälliga integrering i nuvarande nationella system. Det femte problemet handlar om svensk synlighet i . Nära relaterat till detta finns ett sjätte problem som handlar om att det behövs fler svenska experter i Kommissionens utvärderingspaneler och som anställda tjänstemän i Kommissionens generaldirektorat för forskning. Utifrån denna analys föreslår utredningen ett antal olika åtgärder för att skapa en bättre integrerad nationell organisation med inbör- des samspel mellan parterna. För förhandlingsfunktionen föreslår utredningen att: (1)Forskningspolitiska enheten vid förstärks med förslagsvis minst en tjänst för policysamordning och samråd. Det är utredningens uppfattning att det är av stor betydelse att ansvarar för en na- tionell samrådsorganisation med en frekvent verksamhet och av permanent karaktär. Utredningen föreslår att Utbildnings- departementet inrättar olika policygrupper med företrädare från forskningsfinansierande myndigheter, universitet och hög- skolor, akademier, forskningsinstitut, företag och näringslivets organisationer. (2)Den nuvarande ordningen behålls för att utse delegater i pro- gramkommittéerna men med större flexibilitet och ett tydligare regelverk för uppdraget. Förslaget medför att NCP-ansvariga personer mer aktivt ska kunna delta i programkommittéarbetet inom EU:s ramprogram. (3)ges ett formellt uppdrag att från lämplig tid- punkt representera i frågor som rör det föreslagna eu- ropeiska forskningsrådet (ERC). bör även få ansvaret för att verka för och samordna det svenska deltagandet inom EU-finansierad grundforskning. (4)Systemet med huvudansvariga myndigheter återinförs. Utred- ningen menar att det system som tidigare fanns med huvudan- svariga myndigheter i praktiken redan återinförts men inte formaliserats. Utredningen föreslår att huvudansvariga myn- digheter pekas ut och att preciserar vad som ingår i uppdraget avseende medverkan i program- kommittéer, NCP-ansvar, informationsuppgifter och annan service till användare. (5)Särskilda insatser görs för att öka antalet svenska experter i ut- värderingspaneler och i Kommissionen. Dessa expertuppdrag är en god inkörsport för att få erfarenheter av hur Kommissionen arbetar med beredning av ansökningar och vilken policy som gäller för forskning inom ramprogrammet. Ett ökat svenskt deltagande i denna del kan medföra fler svenska ansök- ningar av hög kvalitet. För service- och analysfunktionerna föreslår utredningen att: (6)integreras i de närmast berörda forsk- ningsfinansierande myndigheterna med ett samordningsansvar i ett EU/. De NCP-ansvariga får genom EU- kommissionen information och utbildning om ramprogrammet och dess olika delar. Utredningen menar att den kunskapen inte tas tillvara på ett optimalt sätt eftersom det i den nuva- rande organisationen saknas en koppling till aktuell svensk forskning och forskningsfinansierande myndigheter. Utred- ningen anser att det är av yttersta vikt att stärka samverkan och integration mellan NCP-ansvariga och experterna i de forsk- ningsfinansierande myndigheterna. På så sätt kan synergief- fekter mellan EU:s ramprogram och nationell forskning bli tydliga och leda till ett ökat svenskt deltagande. Integreringen bör ske inför implementeringen av sjunde ramprogrammet. (7)EU/ombildas till ett EU/som in- tegreras i . Det är utredningens bestämda uppfatt- ning att det behövs en särskild organisation på nationell nivå som har ett huvudansvar för att informera om EU:s rampro- gram för forsknings- och utvecklingsarbete, att ge råd till sö- kande och deltagande parter i ramprogrammet samt att följa upp det svenska deltagandet och göra analyser av effekter. Ut- redningen har övervägt olika verksamhetsformer och flera organisatoriska lösningar för denna verksamhet. Utredningen har slutligen stannat vid ett förslag som innebär att det nuvarande EU/organiseras in i som en självständig verksamhet. För denna lösning talar att kan erbjuda kompetens både när det gäller natio- nell forskningsorganisation, företagssamarbete och EU-forsk- ning. Den ger förutsättningar för ett bra samspel med forsk- ningsfinansiärer, regeringskansli, lärosäten, forskningsinstitut och näringslivets organisationer. är den myndighet som har den mest omfattande kontaktytan gentemot rampro- grammet och har en etablerad stark ställning i det svenska myndighetssystemet inom forskningsområdet. Förutsättningar finns för goda kontakter med . Denna lös- ning ger även Sekretariatet en direkt och nära kontakt med ett antal av de NCP-ansvariga som med utredningens förslag kommer att finnas inom , Sekretariatet bör integre- ras i . (8)Den svenska närvaron i görs synligare och mer koordi- nerad. Detta kan ske genom att det befintliga Brysselkontoret föreslås få en förändrad roll. Uppgiften ska vara att sprida in- formation om svensk forskning till , att vägleda forskare vid kontakter i och att i samråd med ständiga representation i arbeta för överblick och ökad koordinering av svenska insatser på plats i . Det är utredningens uppfattning att det torde finnas förutsätt- ningar för en ökad dialog mellan ständiga representation, dess forskningsråd, och EU/FoU-sek- retariatet och övriga svenska intressenter i om en samver- kan för att främja svenska intressen inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Enligt utredningsdirektiven, Översyn av nationell organisation för svenskt deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete, Dir 2003:144 (bilaga 1), handlar uppdraget om en översyn av den na- i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. analysera olika aktörers behov av tjänster för sitt engagemang i EU:s forsknings- och utvecklingssamarbete samt föreslå orga- nisation för dessa tjänster, se över verksamheten vid Rådet för forsknings- och utveck- lingssamarbete inom EU (EU/) utifrån dess uppdrag och arbetsformer, se över den nuvarande svenska organisationen för kommissio- nens National Contact Points (NCP) och föreslå fortsatt or- ganisation, kartlägga vilka arbetsuppgifter som särprogrammens program- kommittéer innefattar samt föreslå arbets- och ansvarsfördel- ning mellan departement och myndigheter i detta arbete, analysera vilka krav de nya samarbetsformerna i European Re- search Area (ERA), det sjätte ramprogrammet och kommande ramprogram ställer på aktörerna i det svenska forskningssyste- met, ge förslag till en samlad nationell organisation för dialog och informationsspridning mellan berörda aktörer. Målsättningen ska vara att skapa en samordnad struktur som syftar till en enhetlig, proaktiv och kompetent hantering av del- tagande i EU:s ramprogram och ERA. I uppdraget ingår att utredaren skall göra jämförelser med lik- värdiga EU-länders organisation för deltagande i EU:s rampro- gram. Dessa jämförelser skall redovisas så att de bidrar med goda exempel i utarbetandet av en samordnad struktur för att främja deltagande i EU:s ramprogram. Utredaren skall redovisa ekonomiska konsekvenser av sina för- slag. Utgångspunkten är att förslag till förändringar skall rymmas inom nu gällande ekonomiska ramar för verksamheten. Utifrån dessa direktiv har utredningen analyserat vilka fördelar och nackdelar som olika aktörer erfarit med nuvarande organisation och vilka behov av service som finns. De bärande elementen i nuva- rande nationella organisation är EU/verksamhet, och representationen i programkommittéerna inom EU:s ramprogram för forskning och utvecklingsarbete. Ut- redningen har därför ägnat dessa särskild uppmärksamhet. För att analysera olika aktörers behov av tjänster för sitt enga- gemang i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete har utredningen besökt , , universitet, , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , och uni- versitet. Ett möte med en representant för tekniska univer- sitet har ägt rum i . Vi har träffat personer från lärosätenas ledning, dekaner, EU-handläggare och forskare. Vi har även träffat företrädare för två mindre lärosäten nämligen och . Vi har träffat de forskningsfi- nansierande myndigheterna (), Verket för in- novationssystem (), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) för att få deras synpunkter på den nationella organisationen. Vi har besökt IVF Industriforskning och utveckling AB i och deltagit i ett seminarium med forskningsinstitut i . Samtal har även förts med universitets- och högskoleförbunds ordförande. Vi har träffat en arbetsgrupp med forsknings- och utbildningsansvariga från , , , Teknikföretagen, Metallgruppen, Transportgruppen och . Vi har träffat företrä- dare för svenska företag som är aktiva i ramprogrammet bl.a. och . Vi har även under utredningsarbetet träffat företrädare för Utbildnings- och Näringsdepartementen. Utredningen har tagit in synpunkter från EU/sty- relse och ledning samt personal. Utredningen har även samtalat med ledamöter och experter om deras uppdrag i EU:s program- kommittéer. Dessa har även beretts möjlighet att besvara ett frå- geformulär. Utredningen har besökt EU/kontor i . Vid besöket i fördes även samtal med nuvarande och tidigare forskningsråd vid ständiga representation. Vi samtalade även med tjänstemän inom Generaldirektorat för forskning. Dessutom besökte vi och Brysselkontor för forskningssamarbete samt det regionala kontoret North för att studera deras verksamhet. Studieresor har företagits för att studera likvärdiga EU-länders organisation. Med anledning av den korta utredningstiden begrän- sades dessa resor till tre länder, nämligen , och . är ett exempel på en decentraliserad organi- sation medan är ett exempel på centraliserad fristående nationell organisation för samarbetet inom EU:s forskningspro- gram. Den nederländska modellen stod till en början som modell för den österrikiska. Men har en enhet som är integrerad i en större organisation. har alltjämt en fristå- ende organisation med står troligen inför en sammanläggning med en större organisation. Utredningen skapade i ett tidigt skede en referensgrupp. Refe- rensgruppens medlemmar har bidragit med värdefulla synpunkter i det inledande skedet och under arbetets gång. Möten med refe- rensgruppen har ägt rum , , och . Referensgruppen har bestått av , Tjänsteföretagen, , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , och , Formas. 3Beskrivning av nuvarande nationell organisation Utredningen konstaterar att den nationella organisationen ska fun- gera och verka i en mycket komplex struktur av relationer och aktörer på lokal, regional, nationell och internationell nivå. Forsk- nings- och utvecklingsarbete bedrivs ofta i relativt omfattande nätverk av aktörer på olika nivåer, inom och mellan branscher och forskningsområden med nationella och internationella förgre- ningar. Behoven hos aktörerna i denna process av stöd från den statliga nationella organisationen för deltagande i EU:s ramprogram är mycket skiftande. Ett syfte med EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling är dessutom att ge incitament till ökad aktivitet för att stärka redan existerande samarbeten i nät- verk och att initiera nya möten och arbetsformer. Inte minst visar de instrument, Integrated Projects och Networks of Excellence, som Kommissionen initierat för verksamheten inom sjätte rampro- grammet på denna ambition. Huvudaktörerna i den nuvarande nationella organisationen för främjande av deltagande i EU:s forsknings- och utveck- lingsarbete är departement, forskningsansvariga myndigheter, forskningsråd och Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (EU/).Tillsammans utgör de den totala natio- nella organisationen som bildar ett system av inbördes relationer och samspel. Dessutom finns en rad intressenter i systemet i form av universitet och högskolor, forskare, företag, forskningsinstitut, regionala organ, stiftelser, kommuner och landsting. Dessa aktörer och intressenter kan delas in i fyra övergripande funktioner för förhandling, service, analys och utförande av forsk- ning och utvecklingsarbete. Den förhandlande funktionen utgörs av departement och de nationella myndigheterna. De senare svarar för huvuddelen av den offentliga finansieringen av projektoriente- rad forskning i landet. Service- och analysfunktionerna utgörs främst av EU/verksamhet att som statlig myndighet Beskrivning av nuvarande nationell organisation svara för information, rådgivning om EU:s ramprogram till utfö- rarna. Rådet har även ansvaret för analys av den svenska medver- kan. För den fjärde funktionen svarar forskningsutförarna, dvs. universitet, högskolor, forskningsinstitut och företag. Utredningens uppdrag är att analysera och ge förslag till natio- nell organisering av funktionerna förhandling, service och analys. Den nationella organisationen ska ge förutsättningar för tidig och adekvat information till forskningsutförarna och ge underlag för ett proaktivt och samordnat agerande i den förhandlande funktio- nen. Inom finns den Forskningspoli- tiska enheten vid som svarar för att be- reda den svenska forskningspolitiken, inklusive frågor om deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. Arbetet sker i samverkan med andra berörda departement; främst närings-, jord- bruks- och miljödepartementen. De statliga forskningsfinansiärerna bidrar med expertstöd till departementen i förhandlingsverksamheten för deltagande i EU:s ramprogram för forskning. etablerades en ny natio- nell myndighetsorganisation för forskningsfinansiering i . Den utgörs av fyra nationella myndigheter: (), för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (For- mas) och Verket för innovationssystem ()1. EU-forsk- ningen skall så långt som möjligt integreras i myndigheternas nationella verksamhet. Myndigheterna skall bevaka i vilken ut- sträckning EU:s ramprogram kan samspela med den egna verksam- heten. Även myndigheter som , Strålskyddsmyn- digheten, Kärnkraftinspektionen och m.fl. är centrala aktörer på nationell nivå inom olika delområden. Nedan följer en beskrivning av kommittéstrukturen inom EU:s sjätte ramprogram för forskning. representeras i dessa or- gan av tjänstemän från departement och myndigheter. 1999/2000:81, bet. 1999/2000:UbU 17, rskr. 1999/2000:257. Beskrivning av nuvarande nationell organisation 3.1.1Kommittéstrukturen i EU:s sjätte ramprogram för forskning och teknisk utveckling EU:s stöd till forskning, teknisk utveckling och innovation har se- dan 1984 genomförts i form av s.k. ramprogram som sträcker sig över fyraårsperioder.2 Det primära syftet med dessa ramprogram är att genom forskning och teknisk utveckling stärka indust- riella konkurrenskraft och tillväxt. Ett annat syfte, som har blivit mer tydligt i det sjätte ramprogrammet, är att öka kontakterna mellan forskare, organisationer och länder – och därige- nom skapa ett homogent och starkt europeiskt forskningsområde – Area (ERA). Initiativet till ERA togs av kom- missionären och lades fast i en överenskommelse i i 3. Enligt Lissabonöverens- kommelsen ska EU bli den mest dynamiska och konkurrenskraf- tiga ekonomin i världen . Enligt strategin ska sysselsätt- ningen stärkas liksom en socialt och miljömässigt hållbar utveck- ling. ser skapandet av ett europeiskt forskningsom- råde som ett medel för att nå detta mål. Totalbudgeten för det innevarande sjätte ramprogrammet är , dvs. , vilket är ca mer än det tidigare ramprogrammet. Summan motsvarar ca 4–av hela budgeten för forskning och teknisk utveckling i EU:s medlemsländer. Det sjätte ramprogrammet består av många komponenter. Den övergripande strukturen består av tre block. Dessa benämns ibland sär- eller delprogram. De tre blocken utgörs av program för: Att integrera EU:s forskningsverksamhet, Att strukturera det europeiska området för forskningsverksam- het och Att förstärka grunden till det europeiska området för forsk- ningsverksamhet. Förutom de ovan beskrivna delarna av det sjätte ramprogrammet finns det europeiska forskningssamarbetet inom 2Här görs endast en kort översiktlig beskrivning av det sjätte ramprogrammet. Den som önskar en mer fördjupad kunskap om ramprogrammet och alla dess delar med undergrupper hänvisas till EU/(). Förutom Rådets information finns där en länk till Kommissionens databas med ytterligare information om ram- programmet. 23 and 24 2000. (24/3/2000) Nr: 100/1/00. Beskrivning av nuvarande nationell organisation Detta program handlar om fissions- och fusionsforskning i . Den svenska representationen i kom- mittén för Euratom sköts av och när det gäller fissionsenergi och Vetenskaps- rådet och när det gäller fusionsenergi. För de tre blocken finns en övergripande s.k. horisontell kom- mitté för hela sjätte ramprogrammet. Kommittén behandlar över- gripande frågor för ramprogrammet och frågor inom delområden som inte har en egen kommitté, t.ex. blocket Att förstärka grun- den till det europeiska området för forskningsverksamhet. Den horisontella kommittén sammanträder i olika konstellationer bero- ende på vilka frågor som står på dagordningen. företräds i den horisontella kommittén av chefstjänstemän från utbildnings- och näringsdepartementen. Det första blocket, Att integrera EU:s forskningsverksamhet, be- står av sju (prioriterade) tematiska områden. För varje tematiskt område finns en programkommitté med ledamöter från medlems- länderna. företräds i dessa kommittéer av tjänstemän från närmast berört departement och forskningsfinansierande myndig- het. Departementstjänstemannen är vanligen ledamot och tjänste- mannen från den forskningsfinansierande myndigheten är expert.