sou · GSB344 · 2005-01-01 00:00:00 — Dubbelräkningen av anställningstid efter 45 kan också inne- bära att arbetsgivarna avstår från att anställa äldre personer eftersom dessa kan passera yngre personer med på före- taget. För att undvika detta problem bör dubbelräkningen över- vägas att slopas. bör också, i enlighet med EU-direktiv, införa en lagstiftning mot diskriminering av äldre i arbetslivet. Jag mötte ingen så givmild man att han inte godtog en gåva; eller så frikostig med sin rikedom att han avstod från lön. 7 Utträden via pensionslösningar I kapitel 2 visades att det är relativt ovanligt med uttag av allmän ålderspension . Att tidiga utträden finansieras helt eller delvis via avtals- eller avgångspension eller genom eget pen- sionssparande är däremot vanligare, speciellt bland välutbildade. I detta kapitel tittar vi närmare på omfattningen av och drivkrafterna bakom utträden genom olika pensionslösningar. 7.1Tidiga uttag av ålderspension Enligt RFV (2002)90 var tidiga uttag av ålderspension den minst vanligt förekommande försörjningskällan för personer som lämnat arbetskraften –99. –talet låg andelen som tagit ut förtida ålderspension på omkring 4–bland personer . –talet steg denna andel för män och uppgick till . För kvinnor förekom det endast smärre föränd- ringar, se tabell 7.1. Av dem som tar ut ålderspension gör mer- parten det på heltid. En bidragande orsak till ökningen är att möjligheten till delpension avskaffades år 2000.91 Antalet delpensionärer kommer successivt att minska för att helt upphöra . Minskningen har pågått . erhöll drygt 50 000 personer i åldern 60–delpension jämfört med endast 8 000 personer . 90RFV [2002]. 91Systemet med delpension infördes och övergavs . Delpension utbetalades till personer som minskade arbetstiden med i genomsnitt minst och efter minskningen arbetade minst . Bilaga 5 till LU 2003/04 Tabell 7.1 Antal personer i åldern 60–med uttag av ålderspension (folkpension) respektive delpension Anm: Delpension är under utfasning och avvecklades . Källa: RFV [b] ,Wadensjö, E. & , G. [2000] och Wadensjö [2003]. Det nya pensionssystemet infördes och trädde i full funktion 2003. Det nya pensionssystemet införs parallellt med att ATP och folkpensionssystemet fasas ut. Personer födda omfattas av övergångsregler, medan yngre personer helt om- fattas av det nya systemet. Pensionsrätt tillgodoräknas för av den pensionsgrundande inkomsten under hela livet. Reformen har därmed inneburit ett skifte från ett förmånsbestämt till ett avgiftsbestämt system, vilket innebär att pensionen i princip ska motsvara värdet av alla inbetalda avgifter . En annan viktig förändring är att det inte längre finns någon allmän pensionsålder – pension kan tas ut och individen har rätt att stanna kvar i arbete till 67. Inom detta inter- vall leder tidigare uttag till att den utbetalda ersättningen reduceras eftersom individen dels tar ut ålderspension , dels betalar in till systemet . Eftersom det är möjligt att ta ut pensionen helt eller partiellt är möjligheterna att kombinera arbete på deltid med pension goda. Sådana lösningar kräver emellertid en överenskommelse med arbetsgivaren. Bilaga 5 till LU 2003/04 Principen om att pensionen ska vara avgiftsbestämd, dvs. att ett längre arbetsliv eller en inkomstökning fullt ut ska motsvaras av en högre pension, gäller endast för personer med genomsnittliga in- komster. För dem som har en låg eller ingen inkomstgrundad pension leder framför allt garantipensionen och bostadstillägget för pensionärer () till att pensionsökningen vid ökat förvärvs- arbete blir liten. För personer med förhållandevis höga inkomster innebär intjänandetaket i ålderspensionssystemet att ett ökat ar- betsutbud ett givet år inte ger högre pension eftersom inkomster över taket inte ger någon pensionsrätt. Garantipensionen finansieras med skattemedel och betalas ut från ålder.92 Garantipensionens storlek följer prisbasbeloppet och därmed prisutvecklingen. För den som inte har någon in- komstgrundad pension alls uppgår garantipensionen till 1,90 pris- basbelopp för gifta och 2,13 prisbasbelopp för ogifta. mot- svarade detta ca 6 100 respektive ca . Om personen uppbär inkomstgrundad pension reduceras garantipen- sionen från denna basnivå. Avräkning sker krona för krona mot inkomstgrundad pension till 1,14 prisbasbelopp för gifta och 1,26 prisbasbelopp för ogifta. Upp till denna gräns är således marginal- effekten i pensionssystemet . För inkomstgrundad pension utöver denna nivå minskas garantipensionen med 48 pro- cent. För ogifta är garantipensionen helt bortreducerad vid en inkomstgrundad pension på 3,07 prisbasbelopp (ca ). Motsvarande nivå för gifta är 2,72 pris- basbelopp (ca 2003. De marginaleffekter som uppkommer på grund av garantipensionen berör en för- hållandevis stor del av befolkningen. Vid en framtida genomsnittlig tillväxt på beräknas andelen av personer födda som kommer att få garantipension uppgå till omkring 20 procent.93 Det inkomstprövade bostadstillägget för pensionärer () ge- nererar också betydande marginaleffekter. fick av pensionärerna , som i det gamla systemet täckte av boendekostnaderna upp till en viss nivå. svarade BTP i genomsnitt för av nettoinkomsten för dem som fick det, men för pensionärer med höga boendekostnader 92För personer över 65 som inte är berättigade till full garantipension på grund av kort vistelsetid i finns det ett så kallat äldreförsörjningsstöd. För full garantipension krävs det att man har bott i under . 93Se RFV [1999b]. Utträden via pensionslösningar Bilaga 5 till LU 2003/04 och låg pension kunde BTP svara för så mycket som av nettoinkomsten.94 I det nya systemet ges BTP av den bidragsgrundande bostadskostnaden för en ogift person och för en gift eller sammanboende. För att få BTP måste man också uppbära någon annan förmån, exempelvis ålderspension eller sjukersättning. Det belopp som betalas ut påverkas av storleken på bland annat arbets- och pensionsinkomster. Från inkomsten dras ett fribelopp som beror på om personen är sammanboende eller ej och vilken stödform som uppbärs. För inkomster över fribeloppet minskas den bidragsgrundande bostadskostnaden upp till ett prisbasbelopp (). För inkomster där- utöver minskas den bidragsgrundande boendekostnaden . BTP står för en relativt stor del av den totala marginaleffekten för personer över 65.95 För en person som är berättigad till BTP samverkar avtrappningen av garantipensionen, kommunalskatten, upptrappningen av grundavdraget för inkomst av tjänst samt avtrappningen av bostadstillägget till marginaleffekter på mellan i huvuddelen av pensionsskalan för både gifta och ogifta. Det är först vid relativt höga bruttopensionsinkomster som marginaleffekten kommer ner till nivåer på strax under 40 pro- cent och enbart beror på kommunalskatten och avtrappningen av grundavdraget.96 Taket för den pensionsgrundande inkomsten går vid 7,5 inkomstbasbelopp, vilket motsvarade år 2003.97 För arbetsgivarens ålderspensionsavgift finns inget tak. uppgick avgiften till av hela lönesumman. De marginaleffekter som beror på intjänandetaket berör en relativt stor andel av arbetskraften. var det av männen i åldersgruppen 55–som låg över taket i social- försäkringssystemet och intjänandetaket i ålderspensionssystemet. Bland män i åldern 60–64, av vilka många redan har lämnat arbets- livet eller gått ned i arbetstid, var motsvarande andel . Bland kvinnor i åldern 55–var det knappt 10 pro- 94Se [2003]. 95Se Tabell 7.6, [2002]. 96Se SOU [1999:52]. 97 Den allmänna pensionsavgiften på tas ut upp till en inkomst på 8,07 inkomstbasbelopp (/). Skillnaden i antalet basbelopp förklaras av att den allmänna pensionsavgiften inte är pensionsgrundande. Bilaga 5 till LU 2003/04 cent som låg över taken, medan andelen bland de 60–64-åriga kvin- norna var . I ett internationellt perspektiv innebär avvikelserna från prin- cipen om att pensionen ska vara avgiftsbestämd att det svenska ålderspensionssystemet ger förhållandevis svaga ekonomiska driv- krafter till fortsatt arbete för de berörda grupperna. I en under- sökning av pensionssystemen i nio OECD-länder98 är det bara systemet i som ger svagare drivkrafter än det svenska för personer med relativt låga respektive höga inkomster. Som vi ska se i kapitel 8 finns det också andra aspekter i det svenska pensionssystemet som minskar de ekonomiska drivkraf- terna till arbete.99 7.2Tidiga uttag av avtalspension Avtalspension är ett viktigt komplement till det allmänna pensionssystemet. Inkomster från avtalspensionen kan medföra att det blir möjligt att sluta arbeta även om ålderspensionen inte är tillräcklig. Avtalspensionssystemen ger också pensionsrättigheter för inkomster över taket i ålderspensionssystemet. Sättet att ta ut avtalspensionen varierar. Vissa väljer att ta ut den medan andra tar ut den för att efter gå över till ålderspension. Utbetalningar av avtalspension har blivit allt vanligare . var det bland både kvinnor och män i åldern 60–som mottog avtalspension efter en stadig ökning –talet.101 För denna grupp var avtals- pension därmed det näst vanligaste inkomstslaget efter förtids- pension. I åldersgruppen 55–var det däremot endast omkring 5–av såväl kvinnorna som männen som mottog avtals- pension –1999. 98De länder som ingår i undersökningen är , , , , , , , och . Se [2001]. 99Se RFV [2001c] för beräkningar av effekterna av avvikelsen från principen om att pensionen ska vara avgiftsbestämd. 100Avtalspensionen är en del av avtalsförsäkringarna som ger arbetstagare rätt till ersättning vid framförallt ålderspensionering och sjukdom. Vi koncentrerar oss på de ersättningar som utgår för ålderspension eftersom denna ersättningsform bidrar till permanenta utträden ur arbetslivet, men avtalsförsäkringarna kan också påverka sjukfrånvaron och arbetslösheten. 101RFV [2002]. I studien kan inte urskiljas i vilken omfattning avtalspensionen är kopplad till ett utträde. Den kan även omfatta efterlevandeskydd. Bilaga 5 till LU 2003/04 Avtalspensionssystemen kan antingen vara premie- eller för- månsbestämda. I de premiebestämda systemen betalar arbets- givaren in en viss procentsats av lönen till framtida pension. Storle- ken på utbetalningen beror dels på hur mycket avgifter som sam- manlagt betalats in, dels på förräntningen av kapitalet. Den enskilde individen kan i många fall påverka hur den inbetalda premien pla- ceras, vilket innebär att pensionens storlek kan variera mellan per- soner med identiska livsinkomster. I de förmånsbestämda systemen är den anställde garanterad en viss andel av den slutliga lönen i avtalspension. Ett förmånsbestämt system gör det lättare för den enskilde att förutse pensionsutbetalningen vid en given slutlön, men kan ha negativa incitamentseffekter. Ofta kombineras för- månsbestämda system med en premiebestämd del, vilket är fallet med de statliga och kommunala pensionsavtalen. 7.2.2Beskrivning av de olika pensionsavtalen Avtalspensionen påverkar de äldres drivkrafter till fortsatt arbete. Inom vissa avtalsområden kan de rent av innebära att det blir ekonomiskt lönsamt att lämna arbetskraften . För att få en bild av systemens effekter på arbetsutbudet är det nödvändigt med en relativt ingående beskrivning av deras utformning. Det finns fyra stora avtalsområden som täcker mellan av arbetskraften. Inom den privata sektorn finns ITP för tjänstemän och Avtalspension SAF-LO för arbetare. För kommunalanställda finns PFA och för statligt anställda PA. Systemen har såväl skill- nader som likheter. För en översikt, se tabell 7.2. Det statliga avtalet PA-91 kommer successivt att ersättas av ett nytt pensionsavtal, PA-03, som introducerades . Det nya systemet innehåller både avgiftsfinansierade och förmåns- bestämda delar. Den sammantagna avgiften som en pensionstagare får tillgodoräkna sig motsvarar av den utbetalda lönen. Storleken på pensionsutbetalningen beror både på hur stor avgift som sammanlagt har betalats in och hur stor avkastningen har varit. Förmånstagaren kan själv påverka hur pensionsavgiften placeras genom individuella val. Till förmånstagare vars pensionsunderlag är Bilaga 5 till LU 2003/04 Utträden via pensionslösningar mellan 7,5 och 30 förhöjda prisbasbelopp (290 250–1 161 000 kro- nor ) utbetalas en garanterad förmånsbaserad del. Pensions- underlaget bestäms som genomsnittet av inkomsterna före pensionering. Till skillnad från PA-91 betalas ingen förmånsbestämd pension ut för den del av pensionsunder- laget som understiger 7,5 förhöjda prisbasbelopp. Dessa delar om- fattas i stället av den premiebestämda delen. För delar mellan 7,5 och 20 förhöjda prisbasbelopp utbetalas , och för delar mellan 20 och 30 förhöjda prisbasbelopp (744 000– ) utbetalas . Detta innebär att den förmånsbestämda ersättningen är något lägre i det nya tjänste- pensionssystemet än i PA-91. PA-03 berör även andra områden såsom kompletterande ålderspension, sjukpension, efterlevande- pension etc. Pensionen kan börja tas ut , men det är också möjligt att skjuta upp uttaget till efter . trädde även det statliga delpensionsavtalet i kraft. ger möjlighet för äldre att trappa ner arbetstiden inför pensionen, men det krävs en överenskommelse mellan arbetstagare och arbetsgivare. Delpension betalas tidigast ut och som mest kan arbetstagaren gå ner till halv- tidsanställning. Pensionen betalas ut till . Delpension kan inte kombineras med ersättning från sjukbidrag eller sjuker- sättning. Avtalet kompenserar för av den fasta månads- lönen som bortfaller vid arbetstidsminskningen samt av bortfallet av den genomsnittliga månatliga inbetal- ningen i pensionsgrundande lönetillägg. Om en arbetstagare går ner från heltid till halvtid innebär delpensionsavtalet att lönen och delpensionen sammantaget ger av heltidslönen. Delpensionen påverkar inte den förmånsbestämda delen i PA-03 som fås ut efter . Den premiebestämda delen i PA-03 blir däremot lägre eftersom den sammantaget utbetalda ersättningen minskar. Även den allmänna pensionen blir mindre eftersom delpension inte ingår i den pensionsgrundande in- komsten. Avtalspension för den kommunala sektorn Inom den kommunala sektorn träffades ett pensions- och försäk- ringsavtal . PFA-98 liknar PA-03 i konstruktionen. Avtalet är avgiftsbaserat upp till 7,5 förhöjda prisbasbelopp och Bilaga 5 till LU 2003/04 förmånsbaserat på delar mellan 7,5 och 30 förhöjda prisbasbelopp. I den avgiftsbestämda delen varierar den premie som arbetsgivaren betalar in mellan . Nivån på premien är beroende på anställningsformen. Den förmånsbestämda delen betalas ut för delar av pensionsunderlaget som överstiger 7,5 förhöjda basbelopp. Pensionsunderlaget bestäms som genom- snittet av de fem åren med högst lön före pensionering. Nivån på ersättningen från den förmånsbestämda delen är något högre än i det statliga tjänstepensionsavtalet. Avtalspensionen kan tidigast tas ut och senast . Om personen går i pension blir den månatliga pensionen lägre och om personen tar ut pensionen efter blir den högre. Det är möjligt att gå ner i arbetstid och ta ut en del av pensionen. I det kommunala systemet finns inget avtal om delpension. Avtalspension för privatanställda tjänstemän Avtalspensionen för privatanställda tjänstemän bygger på ett avtal mellan och som kallas ITP (Industrins och handelns tilläggspension). Konstruk- tionen liknar till stor del PA-91 och är uteslutande förmånsbaserat. Pensionsunderlaget definieras som det sista årets lön före pen- sioneringen. Pensionsutbetalningens nivå är identisk med PA-91 och ger av pensionsunderlaget upp till 7,5 förhöjda prisbasbelopp, för underlag mellan 7,5 och 20 förhöjda prisbasbelopp samt för underlag mellan 20 och 30 för- höjda prisbasbelopp. ITP:s ålderspension kan tas ut redan men då blir den månatliga utbetalningen väsentligt lägre än vid uttag . Det är särskilt förmånligt att ta ut pensionen efter eftersom då betalar in premierna i samma omfattning som om personen hade arbetat fram till 65–årsdagen. Värdet på den sammanlagda pensionsutbetalningen blir därmed detsamma oavsett om arbetstagaren arbetar till 62 eller . Den månatliga utbetalningen från ITP blir dock lägre eftersom tidsperioden för utbetalningen blir längre än om personen arbetat fram till 65. Den försäkrade har även rätt att skjuta upp uttaget av pension men inte längre än till . Utöver ITP har de privatanställda tjänste- männen en avgiftsfinansierad pension i form av ITPK. Bilaga 5 till LU 2003/04 Avtalspension för privat kollektivanställda mellan LO och är till skillnad från övriga avtalspensionssystem ett renodlat avgiftsbaserat system. Arbetsgivarna betalar in en premie som motsvarar av arbetstagarens lön, vars placering sedan den enskilde individen kan påverka. Storleken på den slutliga avtalspensionen avgörs av indi- videns inkomst under arbetslivet, avkastningen på det fonderade kapitalet samt under hur som utbetalning ska ske. Pensionen kan tidigast utbetalas men den normala åldern är . Utbetalningen kan ske antingen livsvarigt eller . Om personen väljer att ta ut pension tidigare än blir ersättningen lägre eftersom de inbetalda avgifterna blir mindre och tiden för utbetalning förlängs. Utträden via pensionslösningar Bilaga 5 till LU 2003/04 Beskrivning av de olika avtalspensionssystemen (efter 28 års (efter 23 års (efter 21 års sista 5 årens lön –7,5 bb 7,5–20 bb 62,7,5–20 bb 7,5–20 bb 20–30 bb 31,20–30 bb 32,20–30 bb (3,) (4,*) (3–fr. 2004*) Fonderad*, pay- Fonderad*, pay- Anm: * För den förmånsbestämda delen, ** För den premiebestämda delen, bb=förhöjt prisbasbelopp Källor: revisorer [2001/2002], Palmer, E. & Wadensjö, E. [2003], Fora [2003], [2003], KPA [2003] och SPV [2004] . 7.2.3Avtalspensionernas utbuds- och efterfrågeffekter Avtalspensionerna kan tänkas påverka äldres arbetsutbud på flera sätt: De förmånsbaserade inslagen, som berör anställda med löner över inkomsttaket i det allmänna pensionssystemet, ger incitament att sluta arbeta . Det är särskilt förmånligt att gå för privatanställda tjänste- män som slutar arbeta efter men och har uppnått full anställningstid eftersom den totala summan av in- betalda blir densamma oavsett om personen arbetar eller ej. De förmånsbaserade inslagen gör också att det är ofördelaktigt att gå ner i arbetstid eftersom ersättningen baseras på lönen under föregående år. Om personen inte orkar arbeta kvar på heltid kan denna konstruktion medföra att det blir ekonomiskt mer fördelaktigt att helt sluta arbeta. Bilaga 5 till LU 2003/04 Om systemen inte möjliggör medflyttning av pensionsrätt kan in- låsningseffekter uppkomma för äldre arbetstagare. Att utvecklingen har gått mot större inslag av avgiftsfinansierade system har en fördel i att arbetstagaren enklare kan flytta med sig den samlade inbetalda premien till arbetsgivare inom en annan sektor med samma typ av avtal. Detta har minskat de rörlighets- hämmande barriärer som var vanliga då en större del av avtalen var uteslutande förmånsbaserade. Så länge som de nya systemen är under infasning som det privata pensionsavtalet ITP ute- slutande är förmånsbaserat kommer det emellertid att finnas hinder i avtalspensionssystemen som medför att det kan vara oförmånligt att byta arbete mellan olika sektorer. Delpensionsavtal ger incitament till att minska arbetstiden. Det statliga delpensionsavtalet innebär att anställda kan få betalt för tid de inte arbetar. Att detta kan ha negativa effekter på arbets- utbudet är uppenbart. I den utsträckning anställda väljer att gå ner i arbetstid i stället för att helt sluta arbeta kan det emellertid också uppkomma positiva effekter på arbetsutbudet. För att avgöra vilken nettoeffekten på arbetsutbudet blir krävs det en empirisk analys. Att personer som har möjlighet att gå i delpension inte vinner speciellt mycket på att arbeta heltid i stället för deltid talar emeller- tid för att många som annars hade valt att fortsätta arbeta heltid föredrar att gå ner till deltid. Vid val mellan att arbeta ger heltid högre ersättning, dvs. 100 i stället för av en heltidslön. Vid val mellan att helt sluta arbeta och att arbeta ges däremot en ersättning på extra. Medan incitamenten att arbeta deltid är stora, är således incita- menten att arbeta heltid små. Det är därför sannolikt att deltid blir för äldre inom statlig sektor, åtminstone om arbetstagaren får välja. Att arbetsgivare inom den statliga sektorn är minst posi- tiva till att äldre arbetar kvar till , vilket redovisades i kapitel 6, ökar sannolikheten för att nettoeffekten på arbetsutbudet blir negativ. Att staten som arbetsgivare på detta sätt medverkar till en risk för ett minskat arbetsutbud bland äldre är beklagligt mot bakgrund av den kommande minskningen av arbetsutbudet. Att ar- betsgivare inom andra avtalsområden har en mer positiv inställning till äldre och, åtminstone i privat sektor, inte lika lätt kan lasta över Bilaga 5 till LU 2003/04 kostnaden på någon annan motverkar risken för att avtalet om delpension sprider sig till andra avtalsområden. Hur premieinbetalningen bestäms varierar mellan olika system och är avgörande för om systemet påverkar efterfrågan på äldre arbetskraft. I de förmånsbestämda delarna av systemen är premieinbetalningar- na väsentligt större för äldre och för inkomster över intjänande- taket. Systemet som till största delen berör arbetare i privat sektor (ASL) medför inga hinder i form av att arbetsgivare som anställer äldre personer belastas med väsentligt högre premieinbetalningar efter- som premieinbetalningarna utgör en viss andel av den lönen. I systemen som berör tjänstemän inom privat sektor (ITP) och statlig sektor (PA-91) bestäms däremot andelen som den inbetalda premien utgör av lönen till stor del av hur hög lönen är samt hur det är kvar till pension.102 Premieinbetalningar är generellt väsentligt högre för äldre personer än för yngre samt för inkomster över intjänandetaket än för inkomster därunder. Skillnader i premieinbetalning vid olika ålder i det statliga systemet (PA-91) illustreras genom exemplet i tabell 7.3, där den årliga premiekost- naden vid en månadslön på och olika stora löne- ökningar redovisas. De stora skillnaderna i kostnader kan medföra att arbetsgivare undviker att anställa äldre personer till fördel för yngre. Dessutom bidrar systemets konstruktion, där slutlönen är viktig för den utbetalning individen kommer att få, till inlåsning eftersom äldre förlorar på att gå ned i arbetstid eller byta till ett arbete som medför lägre lön. 102 revisorer [2001/2002]. Bilaga 5 till LU 2003/04 Tabell 7.3 Premiekostnad i statliga pensionsavtalet PA-91 2001 vid olika ålder och löneökningar (kronor) Premiekostnad vid olika åldrar +1000 kr/mån +2000 kr/mån +3000 kr/mån Anm: Arbetstagarna i exemplet har en lön på i grundfallet och har haft en identisk löneökningstakt () –1999. Källa: revisorer [2001/2002]. Till följd av en förändrad beräkningsteknik har de åldersberoende skillnaderna i premiekostnader minskat i det nya statliga systemet (PA-03) jämfört med PA-91. Trots detta kvarstår betydande skilln- ader mellan premieinbetalningar vid olika åldrar.103 7.3Tidiga utträden genom avgångspension har det varit förhållandevis vanligt att arbetsgivare givit äldre betalt för att sluta arbeta. Systemen för avgångspensioner har utvecklats och det finns ett flertal olika former av avtal. Avgångspensioner finansieras genom årliga avsättningar som andelar av lönen och fastställs inom ramen för kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter. Det är svårt att få en klar bild av antalet som har fått avgångs- pension. Enligt en studie av TCO var 37 000 personer försörjda genom avgångspension . Detta motsvarade av dem som inte var sysselsatta, se tabell 7.4. Avgångspension var därmed den näst vanligaste inkomstkällan, medan förtidspension var den vanligaste. Bilaga 5 till LU 2003/04 Tabell 7.4 Antal personer 60–som ej är sysselsatta fördelade efter försörjningsalternativ, 1999 Förtida uttag av pension Amn: * 1998. Källa: TCO [2000]. Enligt en studie av omfattades 47 000 personer av avgångspension under 1997.104 Av dessa mottog 33 000 avgångspension .