sou · GSB318d2 · 2005-01-01 00:00:00 — BrOM ansvarar för Brottsofferfonden vilket inkluderar uppfölj- ning och presentation av beviljade forskningsprojekt. Man har ett omfattande samarbete med forskare inom det viktimologiska forskningsfältet. Detta avspeglas i de konferenser, temadagar och seminarier som myndigheten arrangerar på olika håll i landet. Forskare bjuds med jämna mellanrum in till BrOM för att föreläsa. Myndigheten samarbetar dessutom med de stora statliga forskningsfinansiärerna i syfte att utveckla och sprida kunskap om brottsofferforskning. EBM har bl.a. i uppgift att beskriva och ge en samlad bild av den ekonomiska brottslighetens former och omfattning samt dess orsaker och effekter. Myndigheten skall kontinuerligt följa utvecklingen och avrapportera i första hand till regeringen samt sprida kunskap on den ekonomiska brottslighetens utveckling till politiker och andra beslutsfattare samt till andra intressenter såsom näringslivets organisationer. Myndigheten har inom den nationella stabsfunktionen bl.a. en utvecklingsenhet som har sekreterar- och kanslifunktioner i förhållande till . Rådet består av myndighetscheferna i de myndigheter som har till uppgift att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Genom detta samarbete har EBM kunnat engagera specialister inom de övriga myndigheterna som representeras i rådet för specifika utredningsuppdrag och även kunnat sätta samman arbetsgrupper för sådana uppdrag. Dock är behovet av djupstudier mycket större än vad som kan täckas av sådana insatser. har tillsammans med arbetsgrupp fått i uppdrag av att bedriva en samlad hotbildsanalys av ekobrottsligheten, ett pågående arbete där behovet av specifika djupstudier är många. EBM har i anslagsframställningen för ansökt om medel till djupstudier för att kunna lägga ut uppdrag på forskare och andra experter. EBM har ett uppdrag från regeringen att utarbeta ett samlat system för uppföljning av ekobrottsbekämpningen. Man har tillsammans med de övriga samverkande myndigheterna utvecklat rutiner för fortlöpande insamling av grundinformation på ärendenivå med direkt anknytning till anmälda misstänka ekonomiska brott. Denna information skall lagras fortlöpande i en central databas hos EBM. Med hjälp av denna databas skulle en heltäckande, jämförbar och relevant statistik avseende den upptäckta ekonomiska brottsligheten och dess bekämpning kunna redovisas och göras allmänt tillgänglig. Syftet är att skapa ett korrekt, lättillgängligt och aktuellt underlag för statsmakterna, myndigheterna och näringslivet när det gäller att följa eko- brottslighetens utveckling och att besluta om åtgärder mot denna. Ett projekt för att ta tillvara och utnyttja vunna erfarenheter har påbörjats inom EBM. Projektet benämns EkoBank. En förstudie med fördjupad analys av förutsättningar och problem samt förslag till utveckling och implementering av ett system för insamling, lagring och tillhandahållande av erfarenheter och kunskaper inom EBM har genomförts. En begränsad pilotverksamhet avses genomföras och vintern/. På EBM har mellan två och en halv och tre årsarbetskrafter arbetat med FoU-frågor inom analys- och utvecklingsfunktionen . Kostnaden för dessa har beräknats till ca – . Det högre beloppet inkluderar särskilda projektmedel. Härutöver förekommer visst FoU-arbete inom stabsfunktionen och inom de operativa avdelningarna. EBM finansierar en professur i Rätt och samhälle vid i . Bilaga 7 SOU 2004:18 SiS finansierar forskning för ca . Forskningen utförs till övervägande del vid universiteten. Ingen forskning utförs vid myndigheten. Utvecklingsverksamhet tar även den ca i anspråk . Forskningsanslag delas ut efter ett årligt ansökningsförfarande. Projekten, som skall ta sin utgångspunkt i SiS forskningsprogram, studerar främst SiS verksamhet, personal och klienter. Utvecklings- projekten avser dels projekt som initieras och bedrivs av SiS- institutioner, dels den klientdokumentationsverksamhet som SiS FoU-enhet genomför tillsammans med institutionerna. Vidare bedrivs en omfattande personalutbildning i huvud- kontorets regi, . har vid SiS huvudkontor mellan 8,5 och 10 årsarbetskrafter arbetat med forsknings- och utveckl- ingsverksamhet. Verksamheten har beräknats kosta mellan och . Härutöver kommer den verksamhet som bedrivs vid utveckling. RMV bedriver forskning inom områdena rättspsykiatri, rättsmedicin, rättskemi och rättsgenetik i syfte att utveckla verksamheterna samt bibehålla och utveckla ett vetenskapligt arbetssätt. Den rättspsykiatriska forskningen är inriktad på frågor kring personlighetsstörning och neuropsykiatriska störningar samt olika riskbeteenden som kan vålla återfall till kriminellt och asocialt beteende. Denna forskning bedrivs i samarbete med universiteten. Den rättsmedicinska forskningen har till viss del varit inriktad på skadeprevention. Forskningsarbetet sker i nära samarbete med universitetsinstitutioner. Rättskemisk och rättstoxikologisk forskning är inriktad på metodanpassning för att följa den utveckling som sker inom droganvändningen. Arbetet sker i nära samarbete med vid Hälsouniversitetet i samt med och andra myndigheter inom det farmakologiska och toxikologiska området. Den rättsgenetiska forskningen rör dels utveckling av metoder för identifiering av personer utgående från tillvarataget biologiskt material, dels undersökningar av den genetiska variation som gör människor olika mottagliga för förgiftningar orsakade av läkemedel och droger. Forskningen sker i nära samarbete med RMV:s rättskemiska avdelning och med institutioner inom Hälsouniversitetet i och andra institutioner. beräknar myndigheten att mellan 9 och 15 årsarbetskrafter har tagits i anspråk för forsknings- och utvecklingsverksamhet. Kostnader härför har beräknats till . Dock har reservation gjort för att uppgifterna är osäkra. Vidare deltar myndigheten i FoU-projekt som ligger utanför myndigheten bl.a. genom att myndigheten bekostar ett antal adjungerande tjänster. Kostnaderna för detta beräknas till mellan ca och . Vid myndigheten finns en som bereder frågor av FoU-karaktär. Nämnden har även möjlighet att föreslå tilldelning av projektbidrag i mindre omfattning, ca . Projektmedlen har bidragit till att flera projekt kommit till stånd och kunnat genomföras. bedriver inte någon regelbunden forskning eller utvecklingsverksamhet inom det kriminalpolitiska området. Hur uppfattas BRÅ av rättsväsendets myndigheter? RÅ uppger att man använder resultaten av BRÅ:s forsknings- och utvecklingsverksamhet som input till den interna utvecklings- verksamheten men att värdet av dem är begränsat eftersom rapporterna oftast inte är inriktade mot åklagarväsendet utan mot polisens verksamhet. Man menar också att rapporterna ofta är relativt övergripande i sin analys vilket påverkar värdet av dem. Man menar att BRÅ:s hemsida är en viktig informationskälla när det gäller framför allt statistikuppgifter samt att hemsida håller hög kvalitet och är tidsbesparande både för RÅ och BRÅ. RPS har pekat på sina nära relationer med BRÅ och uppger att polisen medverkat i en mängd olika BRÅ-rapporter. Man har från RPS sida anlitat forskare och utredare vid BRÅ på olika sätt och i olika sammanhang för medverkan i samverkansprojekt, t.ex. i samband med uppföljning av projekt i och län och i samband med utbildning och vid seminarier. Myndigheten följer BRÅ:s rapporter och beaktar dessa i utvecklingsarbetet avseende metodutveckling och informations- försörjning. Man pekar särskilt på Strategiska brott 2000:3 och Upprepad utsatthet för brott BRÅ- rapport 2001:3, vilka ligger till grund för metodutvecklingsarbete inom ramen för brottsreduktion och brottsutredning. RPS anger också att myndigheten samverkar inom ramen för olika ämnesområden med BRÅ genom att lämna underlag till deras rapporter. Som exempel nämns bl.a. BRÅ:s utvärdering av närpolisverksamheten, bebyggelseplanering i brottsförebyggande syfte, förebyggande av bilrelaterad brottslighet, särskilda gänginsatser och Östersjöbrott. Man framhåller från RPS att myndigheten har mycket stor nytta av den nationella kriminal- och rättsstatistiken som presenteras av BRÅ och påpekar att statistiken från BRÅ ingår som en näst intill omistlig del av analysen av polisens verksamhet – åtminstone på nationell nivå. Myndigheten anser dock att kriminal- och rättsstatistiken skulle kunna bli ännu mer användbar om statistikuppgifterna kunde brytas ner till lokal nivå, t.ex. närpolisområdesnivå. Lokal brottsstatistik är mycket efterfrågat såväl bland medarbetare som medborgare och näringsliv. Det finns exempel på att KVS ändrat arbetssätt eller påskyndat en process med utgångspunkt i resultat som kommit fram i BRÅ:s rapporter. Ett exempel är rapporterna Från anstalt till frihet som satte fokus på och påskyndade KVS arbete med mer strukturerad verkställighetsplanering och dokumentation. Rapporten om Cognitive Skills-programmet används i den fortsatta utvecklingen av nationella program och av kriminalvårdens ackrediteringspanel som ett bedömningsunderlag för programmets kvalité. Rapporterna används vid t.ex. interna seminarier som underlag för eventuella ställningstagande om förändring och utveckling. BRÅ:s hemsida är väl strukturerad och mycket informativ. Det är en värdefull källa, både för att få en överblick av rapport- produktionen och för att kunna hämta flertalet rapporter i PDF- format samt för att snabbt få tillgång till statistikfunktionen. Ett exempel på där KVS beställt ett uppdrag från BRÅ är uppdraget om Brott och annan misskötsamhet under permission. I övrigt har BRÅ utfört och utför fortfarande en mängd projekt som direkt rör kriminalvården. Dessa uppdrag kan komma till på olika sätt. Representanter från BRÅ och KVS brukar träffas på tjänstemannaplanet ca för att överföra kunskaper om pågående verksamheter samt att diskutera BRÅ:s förutsättningar till uppdrag som KVS har intresse av att få utförda. Andra sätt är att uppdrag kommer till efter en dialog mellan myndigheternas ledningar eller regeringsuppdrag. BrOM använder sig sällan av resultatet av BRÅ:s forsknings- och utvecklingsverksamhet. Man använder sig inte heller av BRÅ:s hemsida i någon större utsträckning. I den mån den används är det framför allt i syfte att få fram uppgifter ur kriminalstatistiken. De fortlöpande sammanställningarna av forskning och de kontaktskapande aktiviteter mellan forskning och operativ verksamhet som BRÅ initierat inom eko-brottsområdet har varit värdefulla. EBM har använt sig av de empiriska forskningsresultat inom eko-brottsområdet som BRÅ publicerat . Därefter har i stort sett denna forskning upphört inom BRÅ. Relevansen av BRÅ:s arbete i övrigt har varit låg för EBM:s del. När det gäller BRÅ:s hemsida har EBM främst haft användning för statistikuppgifterna. Myndigheten har inte anlitat BRÅ för något uppdrag. Däremot har man sökt pengar för forskning av de speciella medel för eko-brottsforskning som BRÅ administrerat men myndigheten har fått avslag. SiS har uppgett att man läser och refererar till BRÅ:s rapporter samt att de används i utbildning och utredningsverksamhet m.m. Det förekommer att man hämtar rapporter från hemsidan samt att man beställer statistik från . De olika verksamheterna inom myndigheten har inte i någon större utsträckning använt resultat från forskning vid BRÅ. I viss mån har dock uppgifter från BRÅ:s officiella statistik kommit till användning i anslutning till några forskningsprojekt. Det har främst skett i anslutning till rättspsykiatrisk forskning kring sexualbrott. Information inhämtas i ringa omfattning vilket delvis kan förklaras av att statistikuppgifterna tidigare varit sent tillgängliga. Man anlitar inte BRÅ för uppdrag då BRÅ saknar kompetens inom , särskilt vad gäller den medicinska och biovetenskapliga kompetensen. I mindre omfattning använder DV uppgifter från kriminal- statistiken i t.ex. utbildningsverksamhet och vid utveckling av verksamheten vid enskilda domstolar. I de fall myndigheten behöver uppgifter är det sannolikt att de hämtas från BRÅ:s hemsida. DV har inte anlitat BRÅ för några uppdrag . Vilka krav ställer rättsväsendets myndigheter på BRÅ och vilka behov har dessa myndigheter av FoU-verksamhet inom respektive område? Rent allmänt har de flesta myndigheterna uppgett att det finns ett omfattande behov av forsknings- och utvecklingsverksamhet inom rättsväsendets område och att behovet på intet sätt är uppfyllt. RÅ menar att BRÅ skulle kunna fylla en viktig funktion när det gäller att vara ett rådgivande organ och en kunskapsbank. Man vill kunna få kalla fakta om brottsligheten och dess utveckling i landet. Ett önskemål är att BRÅ kunde göra framtidsprognoser som brottslighetens utveckling, hotbilder m.m. Det har vidare framförts att man nog måste välja om BRÅ skall ägna sig åt rådgivning eller åt utvärderingar då det är svårkombinerade uppgifter ur ett trovärdighetsperspektiv. RÅ har vidare framfört synpunkter på att en helhetssyn och ett rättskedjeperspektiv borde genomsyra BRÅ:s verksamhet i betydligt större utsträckning. Som ett exempel på en rapport som har ett tydligt helhetsperspektiv anges rapporten . En uppföljning av polisens insatser. (BRÅ:s rapport 2002:9). Man efterlyser en tätare dialog med rättsväsendet i samband med verksamhetsplaneringen. Man menar vidare från RÅ att BRÅ bör ges utrymme att ägna sig åt framtidsfrågor såväl som analys av den nuvarande verksamheten. BRÅ borde fungera som informations- inhämtare och inspiratör för nya metoder och idéer samt skulle kunna ha till uppgift att samla rättsväsendets representanter för diskussion och bidra med stöd för projekt gemensamma för rättsväsendet. Ytterligare ett önskemål är att analysen av den nuvarande verksamheten görs djupare; färre men kvalitativt mer utvecklade projekt efterfrågas. Önskemål om att rapporter som läggs ut på hemsidan borde finnas tillängliga har framförts. Man har vidare framfört önskemål om att BRÅ skulle utföra analyser av t.ex. lagföringen (RÅ har inte haft några resurser att finansiera sådana uppdrag. RPS anser att det föreligger ett stort behov av forskning kopplat till polisens kärnverksamhet inom t.ex. beteendevetenskapen, juridik, kriminologi, forensisk psykologi och informationsförsörjning. Myndigheten menar att det på grundval av polisforskningen bör utvecklas ett vetenskapligt ämne, som skulle kunna benämnas polisvetenskap eller polisiärt arbete och att detta är viktigt för utvecklingen av polisverksamheten. RPS menar att BRÅ:s forsknings- och utvecklingsverksamhet måste integreras mer med polisverksamheten än vad som sker . Det är angeläget, enligt RPS, att BRÅ i samverkan med polisen kan prova egenutvecklade hypoteser och antaganden som kan underlätta för polisen att nå de övergripande verksamhetsmålen. BRÅ bör få möjlighet att mer systematiskt bygga upp kunskap inom olika områden än vad som varit möjligt. BRÅ bör också ha möjlighet att bistå myndigheterna inom rättsväsendet med att förbättra sina rutiner att följa upp respektive verksamhet systematiskt och kontinuerligt. Vidare bör BRÅ, enligt RPS, utveckla en mer offensiv forskningsverksamhet genom att tillsammans med de rättsvårdande myndigheterna identifiera viktiga strategiska forskningsområden inom ramen för respektive myndighets verksamhetsområde. BRÅ bör även utveckla sin hemsida ytterligare i syfte att sprida kunskap inom sitt ansvarsområde till myndigheter och allmänheten då det finns ett stort behov av att få tillgång till en elektronisk erfarenhetsbank där erfarenheter från olika brottsbekämpande projekt och åtgärder redovisas. När det gäller BRÅ:s rapporter menar RPS att de är föredömligt korta och lättillgängliga men lyfter fram att problemet är att de sällan leder till operativa konsekvenser i verksamheten. Man påtalar att det naturligtvis ligger ett stort ansvar för detta hos mottagaren av rapporterna men efterlyser nya vägar för BRÅ, t.ex. genom att skapa en erfarenhetsbank på hemsidan för att positioner sig på den ständigt växande informationsarenan. KVS har tillsammans med BRÅ gjort en inventering av kunskapsläget samt föreslagit en plan för det fortsatta FoU-arbetet på kriminalvårdsområdet. Uppdraget redovisades till regeringen . Förslaget innebär att ett antal områden definieras som viktiga byggstenar i en FoU-plan med syfte att utveckla det återfallsförebyggande arbetet. Dessa byggstenar är följande. Forskningsinventeringar och sammanställningar av kunskapsläget Utarbetandet av mätinstrument för uppföljning och utvärdering och kontinuerlig insamling av data Fördjupade kartläggningar och analyser av data Löpande dialog och återkoppling till personal I planen föreslås hur de olika uppgifterna skall fördelas mellan kriminalvården, BRÅ och universiteten. BRÅ bör, enligt KVS, inrikta sig på reform- utvärderingar och brottsförebyggande arbete. Myndighetens styrka har inte varit att arbeta med behandlingsforskning eller med forskning kring effekter av insatser inom kriminalvård. Frågan är om BRÅ, som är en mycket begränsad resurs, har förmåga att rekrytera, bibehålla och utveckla detta komplexa och svåra forskningsfält. Trots förslag i tidigare utredningar på området har det, enligt KVS, aldrig kommit till stånd en etablering av akademiskt förankrad behandlingsforskning med inriktning på kriminalvård. Långt utarbetade förslag om etableringar inom forskningsfältet (t.ex. , , , m.fl.) har inte kommit längre än till diskussionsnivå. Det saknas helt enkelt akademiska miljöer där forskningsfältet kriminalvård kan hämta den kompetens och näring som verksamheten behöver. BrOM har haft regeringens uppdrag att ta fram ett viktimologiskt forskningsprogram som innehåller en inventering av befintlig viktimologisk forskning samt förslag till prioriteringar för hur forskningen bör utvecklas. I korthet kan sägas att tre områden pekas ut, brottsoffer i rättsväsendet, barn som brottsoffer samt brottsoffer och etnicitetsfrågor. Enligt myndigheten bör BRÅ även fortsättningsvis ha ansvar för brottsförebyggande åtgärder och för att utvärdera kriminalpolitiska åtgärder. EBM har ett stort behov av medel för riktade djupstudier för att kunna ge den samlade bild av eko-brottsligheten som myndigheter har fått i uppdrag att framställa. EBM menar att det vore mest ändamålsenligt om en större del av forsknings- och utrednings- verksamheten kunde kanaliseras genom eller påverkas av EBM när det gäller eko-brottsforskningen. Det är, enligt myndigheten, angeläget att EBM får del av de ytterligare resurser för forskning och utveckling som satsas på eko-brottsforskningen . Rent generellt föreligger ett stort behov av FoU-insatser när det gäller att bedöma vilka effekter ny lagstiftning eller lagändringar kommer att få beträffande brottslighet överhuvudtaget. SiS behöver utveckla sin uppföljningsverksamhet av klienterna med data ur brottsregister m.m. Fortlöpande information om ungdomsbrottslighetens utveckling behövs samt hur olika påföljder fungerar för olika grupper. Såväl forskning som utveckling behövs. SiS skall fortsätta sin forskningsverksamhet i enlighet med forskningsprogrammet. I utvecklingsarbetet kommer implemen- tering och utvärdering av evidensbaserade metoder att prioriteras. BRÅ bör, enlig myndigheten, fortsätta med sina nuvarande arbetsuppgifter statistikföring och statistikproduktion, forskning om kriminalitet och dess utveckling samt policyfrågor. RMV efterlyser en mer samordnad syn på forskning och utveckling. En förändring i riktning mot forskning inom mer övergripande frågeställningar pågår inom myndigheten. För att få tillräcklig effekt i arbetet saknas främst möjlighet att avsätta mer tid till sammanhållet projekt arbete. En ökad samverkan med universiteten i syfte att öka antalet forskarstuderande inom RMV:s olika verksamhetsområden bör eftersträvas. Den egna FoU-verksamheten är av allra största betydelse för att ta till sig ny kunskap. RMV har i sitt svar presenterat en idé över en framtida organisa- tion för rättsväsendets utrednings- och forskningsverksamhet. Den innebär i stora drag nuvarande RMV samt hela eller delar av samt eventuellt socialt och psykologiskt inriktad utredningsverksamhet tillsammans skulle kunna bilda en egen myndighet direkt under . Delar av den utrednings- och forskningsverksamhet som är samlad till BRÅ skulle ingå i en division med samhälls- och beteendevetenskaplig kompetens. I förhållande till BRÅ:s nuvarande organisation skulle detta innebära en mer sammanhållen länk till övrig brottsförebyggande verksamhet av utrednings- och forskningskaraktär. DV har uppgett att eftersom verket inte regelmässigt utnyttjar BRÅ:s kompetens har verket inte några närmare synpunkter i fråga om DV:s behov av forsknings- och utvecklingsverksamhet på det aktuella området. Redovisning av enkätsvar avseende pågående FoU-projekt Utredningen har tillställt ett antal universitetsinstitutioner, högskolor, statliga myndigheter och forskningsråd en enkät i syfte att kartlägga FoU-verksamhet relevant för det kriminalpolitiska målet att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Det efterfrågade området är naturligtvis svårt att avgränsa. I syfte att klargöra vilket område som efterfrågades angav utredningen ett antal ledord i samband med enkäten. Dessa ledord var brott och dess orsaker, gärningsmän, brottsoffer, polisiära arbetsmetoder, kriminalvård, brottsförebyggande åtgärder, trygghetsfrågor och övriga frågor som har samband med rättsväsendet och kriminalvetenskap. Enkätsvaren har sammanställts av forskningssekreterare vid i . Vi har valt att här redovisa svaren avseende pågående projekt (). Vidare finns en lista över dem som uppgett att det inte pågår några för utredningen relevanta projekt. Bland de senare har vi även redovisat dem som inte svarat då vi tolkat detta som att inga projekt av den efterfrågade karaktären pågår. 1.1 Pågående projekt () Grundforskning rörande påföljder och omhändertagande av personer som begår brott under inflytande av psykisk störning samt tvångsvård av missbrukare , medier och kommunikation (JMK) (doktorand), Offer och gärningsmän. Berättelser om etnicitet och kön i mediers rapportering kring våldsbrott (grundforskning) (FD) Våld i samkönade parrelationer – en (tillämpad forskning) internationell migration och etniska relationer (CEIFO) Brott etnicitet och boendesegregation redovisas under nedan. (professor), SOU 2004:18 Bilaga 8 (professor), Svensk kriminalpolitik 1950– (2,25 årsarbets En analys av det svenska samhällets beredskap att (0,2 årsarbets- du Rées (JK) avvikelse eller normalitet? Bilaga 8 SOU 2004:18 My (FM) Gäller den s.k. totalkonsum- (1,5 årsarbets- tionsmodellen också narkotika? (professor, for social research on alcohol and drugs) Narkotikamissbruk bland (professor), (0,6 årsarbets- SOU 2004:18 Bilaga 8 (professor), (professor), (FL), Li (4,8 årsarbets- (forskar ass) Hur går det för f.d. ungdomar inskrivna på särskilda ungdomshem åren 1997–2001 (professor), (professor), etniska relationer – CEIFO) Brott, etnicitet och Masculinities and violence in (0,7 årsarbets- Nyckelinformanter om problem, (FD) Utsatthet och rädsla för brott bland barn, ungdomar och vuxna i (forsk ass) Utsatthet och oro för våld – En studie av den ojämlika Var rädd om dig! Bilaga 8 SOU 2004:18 om rädsla för brott hos folket, Medling mellan offer och gärningsman – praktik, ideologi Viktimisering, trygghet och Social exclusion as a och social identitet i en (professor) Kvinnorna utanför – om narkotika, (3,5 årsarbets- (professor), Den svenska ofärden. straffade, vräkta och hemlösa Kartläggning av kunskap om Dödligt våld i i ett Dödligt våld i – SOU 2004:18 Bilaga 8 (forsk stud) Income inequality and crime: the Swedish evidence (tillämpad (professor), för internationell ekonomi vid Type I and type II errors in the equity studies (CHESS) (professor), related to personality and drug (professor), (1,5 arbets- Tidiga riskfaktorer, alkoholvanor kraft/år) och dryckesmönster hos ungdomar samt stöd till barn med (doktorand), (professor), återfall i brott: Faktorer som särskiljer gravt kriminella män som återfaller respektive icke återfaller i