sou · GSB382 · 2005-01-01 00:00:00 — Det bör tilläggas att kommittéledamöternas och kansliets med- verkan i projekten också har bidragit till en större insyn i projekt- organisationernas arbete och resultat. Projekten har framför allt i de senare bidragsomgångarna knutits till kommitténs utåtriktade länsvisa verksamhet, . Detta har bidragit till ett starkare genomslag för kommitténs utåtriktade verksamhet. Slutligen vill kommittén understryka behovet av att varje projektledare tilldelas en kontaktperson vid kansliet. Först i ett senare skede insåg kommittén vikten av att en och samma person följer respektive projekt. 3.3Viktiga slutsatser av erfarenheter av bidragsgivning Flera värdefulla slutsatser kan dras från EU 2004-kommitténs bidragsgivning och från erfarenheter av annan svensk statlig bidragsverksamhet. Bidragsgivning har i de allra flesta fall integrerats med utåtriktad verksamhet. Erfarenheter från flera verksamheter visar att bidragshantering är administrativt krävande. Projektorganisationerna behöver dels stöd under arbetets gång, dels vägledning och påminnelser under slut- redovisningsarbetet. Erfarenheterna från EU-informationens bidragsgivning () visar att bristande stöd kan resultera i oengagerade projektorganisationer som inte fullföljer sina åtaganden. Även utvärderingarna av demokratibidragen () och fredspengarna () visar att resurserna har varit för snålt tilltagna för att departe- mentets handläggare på ett tillfredsställande sätt skulle kunna fungera som stöd. Kommittén vill därför särskilt framhålla att bidragsverksamhet måste tilldelas tillräckliga resurser i form av tid och personal för att säkra kvaliteten i projekten. Det gäller inte minst uppföljnings- arbetet. Vidare vill kommittén understryka de goda erfarenheter som finns där projektbidragen har ingått i ett större sammanhang och där organisationerna har erbjudits material och kunnat ta del av annan utåtriktad verksamhet. I de fall där bidragsgivning har funge- rat isolerat från annan verksamhet pekar utvärderingarna på flera problem. Det gäller bland annat kontroll och insyn, men även kvaliteten i projekten tycks överlag ha varit sämre. Avslutningsvis vill kommittén avråda från att låta handläggare vid departement ansvara för bidragshantering som de sköter ordinarie arbetsuppgifter. Detta dels för att handläggarna inte har tid att ge projektorganisationerna tillräckligt med stöd, dels för att projekthanteringen kräver andra arbetsrutiner än den ordinarie verksamheten. 3.4Bidragsgivning och EU-information i och Såväl som har mångårig erfarenhet av bidragsgiv- ning för debattskapande och kunskapshöjande insatser om EU. Därför kan det vara av intresse att titta närmare på den danska Naevnet vedrørande EU-oplysning och den finska Europainfor- mationen. I syfte att bredda underlaget till betänkandet, företog kommittén en studieresa till . Dessutom har kommitténs tjänstemän besökt för att där studera bidrags- givning och utåtriktad verksamhet. Det finns likheter mellan och när det gäller hur Europainformationen är organiserad. EU-upplysningen vid riks- dagen har sin förebild i den danska motsvarigheten, som är placerad vid det danska parlamentet (). Till skillnad från finns det i däremot permanent statlig bidragsgivning för projekt om EU-relaterade frågor. Bidragsverksamheten sköts av Naevnet vedrørande EU-oplysning (i fortsättningen kallad Nämnden) och riktar sig till organisationer, politiska partier och enskilda som vill fördjupa sina EU-kunskaper och debattera EU- frågor.18 Syftet med bidragsgivningen för debatt och information om förhållande till EU, är att ge danska medborgare möjlig- het att ta ställning till Europapolitiska frågor. Efter fyra ja och två nej i EU-relaterade folkomröstningar har det danska folket visat sig vara delat. Ja-majoriteten i har följaktligen inte speglat folkets åsikter. Projektmedlen ska bidra till en konstruktiv, fredlig och demo- kratisk debatt. Detta var också ett av skälen till att bidragsgiv- ningen placerades utanför . På så sätt undviks den poli- tiska konfrontation frågorna orsakar. 18 Informationen om Nämnden har inhämtats bland annat i samtal med ordförande , kanslichef och ordförande (). Den del av bidragen som går till de politiska partierna ska med- verka till att dessa aktivt deltar i Europadebatten och formulerar ståndpunkter som allmänheten kan reagera på. Hur bidraget för- delas internt till lokala partidistrikt är dock en fråga för moder- partierna. Nämnden har som enda uppgift att fördela projektmedel. Det nuvarande uppdraget, som regleras i den danska statsbudgeten, löper . har Nämn- den i uppdrag att fördela i bidrag. Nämnden är en oberoende myndighet under Utbildningsdeparte- mentet. Regeringen utser Nämndens ordförande och de politiska partierna i utser varsin representant i styrelsen. Leda- möterna får emellertid inte vara politiskt aktiva under sitt uppdrag. I sekretariatet, som är upphandlat och placerat vid Folkhögskolor- nas förening, delar sex personer på två och en halv tjänster. I förs löpande diskussion och infor- mationsutbyte med Nämnden, om inriktning och policyfrågor. ansvarar för den ekonomiska granskningen. Bidrag 2002–2004 delas projektmedel ut. Projekten visar en stor bredd, med allt ifrån enstaka seminarier till radioproduktion och Internetprojekt. Projektmedlen ska bidra till en bred debatt om EU och är inte främst inriktade på allmän EU-information. har ansökningarna blivit färre men beloppen har ökat. Till varje ansökningsomgång kommer det in mellan 100 och 200 ansök- ningar, och flera organisationer har både sökt och tilldelats medel . Av de som Nämnden förfogar över är öronmärkta för de politiska partierna. Hälften av dessa går i lika stora delar till partierna i samt Junirörelsen och Folkrörelsen mot EU - danska partier som bara finns representerade i Europaparla- mentet. Av den andra hälften fördelas två tredjedelar till partierna i , i proportion till deras mandat, och en tredjedel delas lika mellan Junirörelsen och Folkrörelsen mot EU.19 Av de återstående fördelas 2 miljoner till rikstäckande organisationer med ett europeiskt eller internatio- nellt upplysnings- och debattuppdrag och ungefär 8 miljoner till dem som ansökt om stöd för offentliga upplysningsinitiativ. går slutligen till administration av och annonsering för Nämndens bidragsgivning. En webbplats har skapats för att underlätta ansökningsprocessen och inför utlysning av bidrag arrangerar Nämnden informations- träffar på ett antal platser i landet. I varje projekt ska det klart framgå att Nämnden står bakom aktiviteterna. Frågor om EU hänvisar Nämnden till EU-oplysningen som är en del av EU-Sekretariat. EU-oplysningen har i uppdrag att svara på medborgarnas frågor om EU på ett snabbt, neutralt och sakligt sätt. Den statliga EU-informationen i skiljer sig från den svenska på framför allt tre övergripande sätt. För det första är den neutrala Europainformationen till allmänheten förlagd till Utrikes- departementet och inte till . För det andra kompletteras information med en permanent bidragsgivning. I varje län finns dessutom en regional informatör. 19 Denna fördelning baseras på de mandat till som gällde för . Inför folkomröstningen om ett finskt EU-medlemskap efterfråga- des en ny arena för kontakt mellan myndigheter och medborgare. Resultatet blev Europainformationen, som placerades vid Utrikes- departementets enhet för press- och kulturfrågor. Till denna har allmänheten kunnat vända sig för att få neutral infor- mation om Europa- och EU-frågor samt för att söka projektbidrag. Europainformationen arrangerar dessutom egna utåtriktade aktivi- teter för att involvera och öka kunskapen hos medborgarna.20 delar Europainformationen ut projektbidrag till medborgarorganisationer. Stödet går främst till projekt som ökar debatten om aktuella EU-frågor. Såväl till EU-medlemskapet posi- tiva som negativa organisationer får projektbidrag. I möjligaste mån ska projekten genomföras det år stödet utbetalas. Europainforma- tionen förbereder bidragsfördelningen som därefter beslutas av regeringen. är statsanslaget till bidragsgivningen (). Till Europainformationen hör även regionala informatörer, som är anställda av . Informatörerna finns bland annat på InfoPoint (Europeiska kommissionens informa- tionsnät), vars kontor i de flesta fall är placerade vid länsbibliotek eller stadshus. Att Europainformationen har valt detta samarbete har ekonomiska fördelar, men påverkar inte principerna för infor- mationen. En viktig uppgift för de regionala informatörerna är att sprida information om projektbidragen och ansökningsprocessen lokalt. Därtill föreläser informatörerna om EU-relaterade frågor, fungerar som en länk till organisationer, skolor, privatpersoner med flera samt tillhandahåller kostnadsfritt informationsmaterial. Informatö- rerna arrangerar också EU-träffar i samarbete med regionala och 20 Informationen om den finska Europainformationen och statliga bidragsgivningen har inhämtats bland annat i samtal med , chef vid den finska Europainformation. Dessutom deltar de i den övergripande planeringen av hela Europainformationens arbete, där en viktig uppgift är att förbereda och genomföra informationskampanjer om EU. En viktig del av Europainformationens verksamhet är webbplatsen, . Där finns EU-information, material att beställa och ett kalendarium för projektens och andra aktörers aktiviteter. Vidare innehåller webbplatsen information om ansök- ningsprocessen för bidrag, länkar till de regionala kontoren och andra relevanta aktörer. På en separat webbplats – Mitt – kan medborgarna bland annat debattera EU-frågor. Där finns också ett kalendarium med EU-evenemang, ett debattforum samt information om den inhemska och utländska opinionsbildningen. har ansvarat för denna separata webb- plats, men kommer sidan att integre- ras med EU-informationens webbplats. Debattfora för medborgare och organisationer En annan viktig aktivitet är Forum för medborgarorganisationer, som arrangerar en eller per EU- ordförandeskap. Syftet med forumet är att främja den finska dis- kussionen om den utvidgade unionens framtid. Till forumet kallar regeringen företrädare för medborgarorganisationer, partier, intresse- organisationer, akademiska institutioner samt kyrkosamfund. 4Bidragsgivning och utåtriktad verksamhet I det här kapitlet presenterar kommittén de överväganden som har lett fram till förslaget att inrätta ett organ för framtida permanent bidrags- givning med utåtriktad verksamhet. Kommittén redovisar också vilka effekter verksamheten får om bidragsgivningen sker isolerad eller om den kombineras med utåtriktad verksamhet. Kommittén ser framför allt tre skäl som talar för en permanent lös- ning med både bidragsgivning och utåtriktad verksamhet. För det första är det en fråga om demokrati. En permanent verksamhet skulle stärka medborgarnas förutsättningar att både öka sina kun- skaper och delta i debatten om EU. För det andra finns det en stor efterfrågan på stöd till organisationer i form av projektbidrag. För det tredje skulle en permanent verksamhet skapa kontinuitet jäm- fört med de ad hoc-baserade informationssatsningar som har före- kommit . Detta skulle medföra sänkta kostnader, ökat genomslag samt höjd effektivitet och kvalitet i verksamheten. skulle resurser kunna styras från tillfälliga strukturer till aktuella frågor. Det är kommitténs mening att verksamheten ska innehålla såväl bidragsgivning som utåtriktad verksamhet. Projektorganisationerna kan därmed arbeta i ett större sammanhang och få tillgång till stöd för projektledning och innehåll. På så sätt kan även mindre och mer oerfarna organisationer genomföra projekt. Vidare kan den utåt- riktade verksamheten komplettera projektorganisationernas geo- grafiska spridning och erbjuda uppföljande aktiviteter för en intres- serad allmänhet. Det bör slutligen understrykas att merparten av den statliga informationsverksamheten om EU:s framtid eller specifika EU- Bidragsgivning och utåtriktad verksamhet relaterade frågor , har genomförts i form av en kombi- nation av bidragsgivning och utåtriktad verksamhet. 4.1Demokrati, efterfrågan och kontinuitet viktiga skäl för kommitténs förslag 4.1.1Demokrati förutsätter kunskap och deltagande I en demokrati där medborgarna uppmuntras att delta aktivt måste det också skapas förutsättningar för ett sådant deltagande. Enga- gemang kräver såväl kunskap och medvetenhet som arenor där debatten kan föras. Detta framgår bland annat av regeringens skrivelse till , I det fortsatta arbetet avser regeringen att än mer än betona vik- ten av ett deltagande mellan valen och av att se medborgerligt delta- gande utifrån ett rättighetsperspektiv samt att tydliggöra betydelsen av den ytterligare nivå för politiskt inflytande som EU-medlemskapet innebär.1 Regeringens målsättning ligger i linje med principiella resonemang. konstaterar att en uthållig demokrati förutsätter att den demokratiska medvetenheten hos medborgarna och dess företrädare höjs. Enligt utredningen måste varje medborgare ges makt att råda över sina egna livs- betingelser och ges möjlighet att utveckla en kompe- tens att lösa konflikter tillsammans med andra i demokratisk anda.2 Utredningen pekar också på att vissa institutioner i samhäl- let har ett särskilt stort ansvar för denna kompetensutveckling: Folkbildning och forskning har av tradition haft en stark ställning i vad gäller att öka kunskapen om samhället och demokratin och att fostra medborgare i demokratisk medvetenhet. Även skolan tillskrivs en viktig roll: Vi vill särskilt betona skolans ansvar för att förbereda de uppväxande medborgarna för ett deltagande i den stora demokratins frågor.3 2003/04:110 Demokratipolitik. Regeringens skrivelse till , s. 1. 2SOU 2000:1 En uthållig demokrati! Politik för folkstyrelse . Demokrati- utredningens betänkande, s. 241. Bidragsgivning och utåtriktad verksamhet Vid sidan av ökad demokratisk medvetenhet och kunskap betonar bland annat vikten av ett utvecklat med- borgerligt deltagande. Å ena sidan slår utredningen fast: Den svenska folkstyrelsen måste fortsätta sträva efter ett högt valdel- tagande i alla förekommande val, även Europavalet. Om valdeltagandet fortsätter sjunka, finns risk för att legitimiteten i det offentliga beslutsfattandet sjunker och att välfärdsstatens förank- ring äventyras.4 Å andra sidan betonar utredningen att den demokratiska aktivi- teten hos medborgarna inte bör koncentreras enbart till valdagen, vilket skulle kunna leda till en elitdemokratisk utveckling där politikerstyret fått ersätta medborgarstyrelsen. Enligt utredningen borde istället alla medborgare ges möjligheter att delta i breda dis- kussioner också före beslut och mellan valen. Utan tillgång till sådana platser och jämlika förutsättningar att ta tillvara dessa möj- ligheter kan inte den politiska jämlikheten uppnås.5 Kommittén kan för egen del konstatera att Demokratiutred- ningens slutsatser i högsta grad har relevans när det gäller kunska- per och diskussioner om EU. Inte minst mot bakgrund av det låga och sjunkande deltagandet i valen till i såväl som övriga EU-länder, anser kommittén att medborgarnas möjligheter att delta i EU- debatten måste stärkas. Medborgarna måste på ett bättre sätt erbjudas verktyg och arenor för att kunna delta i Europa- debatten. Det är av yttersta vikt att arbetet sker från ett under- ifrånperspektiv. Därför är inte minst de ideella organisationernas arbete av stor vikt. En förutsättning för att medborgarna överhuvudtaget ska enga- gera sig, är att de är intresserade. Kommittén kan glädjande nog konstatera att intresset att följa och diskutera EU-frågor generellt har ökat sedan kommittén startade sin verksamhet. Det framgår av de undersökningar som kommittén har låtit göra.6 Trots det är resultatet långt ifrån tillfredsställande. Dels visar undersökningar att intresset och engagemanget är ojämnt fördelat mellan grupper och regioner (störst intresse finns hos högutbildade, storstadsbor och män), dels visar samma undersökningar att nästan hälften av de 6Pilen Affärsutveckling (). Allmänhetens kunskap och uppfattning i frågor som rör EU:s framtid. Bidragsgivning och utåtriktad verksamhet tillfrågade inte särskilt väl känner till vad EU gör och vilka frågor som diskuteras. När kommittén avslutar sitt arbete finns inget annat organ med liknande uppdrag. Det är av yttersta vikt att arbetet med att få fler att delta i debatten och att öka kunskaperna om EU fortsätter. Kommitténs erfarenheter visar att det finns ett stort intresse bland skolungdomar att få information och kunskap om hur EU funge- rar. Över 100 000 ungdomar inträder i gymnasieskolan. Det är en stor och viktig målgrupp. Allt detta talar för att det bör inrättas en permanent verksamhet med bidragsgivning och utåtriktade aktiviteter. Det finns en påtaglig efterfrågan på mer information och fler arenor för att inhämta kunskap om och debattera EU. Organisa- tioner, skolor, kommuner och enskilda medborgare har visat ett stort intresse för projektbidrag under EU 2004-kommitténs verk- samhet.7 Det har dessutom kommit in många ansökningar om stöd utanför ramen för bidragsgivningen. Ett motsvarande intresse för liknande bidragsgivning har funnits ända (se bilaga 5). Efterfrågan har märkts även på annat sätt. Till exempel har många samarbetspartner och arrangörer använt kommitténs infor- mationsmaterial och webbplats i sitt utåtriktade arbete med EU- frågor. Kontinuitet är ett nyckelord i kommitténs förslag om en perma- nent verksamhet. En större kontinuitet i den statliga informations- och stödverksamheten för att öka medborgarnas kunskaper och engagemang i EU-frågor, skulle kunna medföra sänkta kostnader, ökat genomslag, höjd effektivitet och kvalitet i verksamheten samt ett tydligare fokus på aktuella frågor. 7 av det totala antalet ansökningar som har inkommit under kommitténs verksamhet har beviljats projektbidrag. Se bilaga 6. Bidragsgivning och utåtriktad verksamhet Kostnader som följer av en nyinrättad verksamhet består till stor del av höga engångsinvesteringar. Det handlar om utrustning och stora arbetsinsatser. En informationsverksamhet kräver ofta initialt även experthjälp utifrån. I en permanent verksamhet slås dessa utgifter ut över och lämnar med tiden större resurser för den löpande verksamheten. Marknadsföring är en central del i utåtriktad verksamhet. I en permanent verksamhet kan stora kostnader fördelas över tiden. I en kortsiktig verksamhet tenderar dessa kostnader att ta en opropor- tionerligt stor del av budgeten och därmed uppfattas som orimligt stora. När nya informationssatsningar avlöser varandra riskerar således marknadsföring att tilldelas för små resurser för att vara effektiv och ändamålsenlig. Att etablera ett namn hos den breda allmänheten tar tid. Extra resurser är nödvändiga, särskilt när målet inte bara är att etablera kännedom om en verksamhet (till exempel ) eller en process (till exempel en regeringskonferens), utan dessutom få mottagaren att ta reda på mer genom att läsa eller skicka efter information. Av detta skäl är det olyckligt att lägga ner en verk- samhet när medborgarna väl börjar bli medvetna om den. Vilket genomslag verksamheten får är dessutom avhängigt kon- takt, samarbete och informationsutbyte med andra aktörer med expertkunskap eller direktkontakt med lokala målgrupper. Att bygga upp nya nätverk är tidskrävande och det är först när dessa kontakter används upprepade gånger som genomslaget blir synligt och får en bestående effekt. Detta ger dessutom legitimitet åt verksamheten. Även bland projektorganisationerna finns det kritik mot bristen på kontinuitet i bidragsgivning. Det visar utvärderingen av reger- ingens demokratisatsning: Ena dagen ger regeringen pengar för punktinsatser för demokratiutveckling för att kanske ge punktinsatser för att befrämja integration, sade en av de intervju- ade.8 Organisationerna har till exempel svårt att planera projekt 8 , och , . Demokrati tar tid – Utvärdering och analys av Justitie- departementets demokratiutvecklingsarbete –2002. , s. 28. Bidragsgivning och utåtriktad verksamhet långsiktigt, eftersom det är vitt skilda frågor som regeringen beslutar stödja genom projektbidrag. Effektivitet och kvalitet i verksamheten I kommittéer, delegationer och andra tillfälliga verksamheter på departement har ett digert arbete med EU-information och debatt- skapande aktiviteter genomförts. Erfarenheter och organisatoriska strukturer försvinner dock till stor del i och med slutfört uppdrag. Även om personal till viss del har kunnat tillgodogöra sig erfaren- heter från föregående verksamhet, kan kommittén inte se något etablerat mönster av överförd kunskap, erfarenheter samt administ- rativa strukturer mellan de tillfälliga statliga verksamheterna. I en rapport som utgör grunden för det pågående effektiviseringsarbetet vid synliggörs ett annat problem som följer med ad hoc-bedriven verksamhet.9 När det gäller Projekt och program i (till exempel bidragsverksamhet, se kapitel 6), har det visat sig att de ofta snäva tidsramarna för att starta verksamheten kan leda till en otydlig ansvarsfördelning. Vidare saknar ofta medarbetare i sådan verksam- het erfarenhet av rutiner och riktlinjer. Byt fråga ej huvudman Syftet med Fälldindelegationen, och delegationen var att göra allmänheten medveten om en aktuell fråga (se kapitel 1). En begränsad informationsinsats är i många fall till- räcklig, särskilt när det gäller en sakfråga som kan debatteras, vote- ras och beslutas. EU är dock mer än en sakfråga. EU är föränderlig och påverkbar. För att EU ska bli begriplig behöver information om unionen repeteras och uppdateras. Kommittén anser därför att den informationsverksamhet som har upprättats kring större EU-relaterade frågor, bör ersät- tas av en permanent form för bidragsgivning och utåtriktad verk- samhet. En etablerad verksamhet kan fokusera på olika aktuella frågor. Flexibiliteten skulle därför röra valet av tema och inte själva 9 , (2003). Ett effektivare regeringskansli – förslag till åtgärder. Rapport från projektet för effektivisering och rationalisering av (SB2001/8259), s. 74. Bidragsgivning och utåtriktad verksamhet Detta tema skulle kunna utgöra temat även för projektbidragen. För den som uppmanas att engagera sig är det viktigt att veta om det är en, och i så fall vilken åsiktsinriktning som styr uppma- ningen. Med varje ny statlig bidragsgivning och utåtriktad verksamhet har det tagit tid att bygga upp förtroende och uppmärksamhet hos målgruppen. Genom en permanent struktur känns avsändaren igen och intresset kan koncentreras på den aktuella frågan. 4.1.4Ökat utnyttjande av bidragskällor Kommittén anser dessutom att en permanent bidragsgivning kan generera fler projekt och ökade finansiella resurser till dessa. Genom en permanent bidragsverksamhet ökar medvetenheten om projektbidrag i allmänhet. Målgruppen för kommitténs föreslagna bidragsverksamhet utgör även målgrupp för annan bidragsgivning, och kommittén menar att den föreslagna verksamheten kan leda till att befintliga bidragskällor utnyttjas i högre utsträckning . Detta torde resultera i att resurser som har avsatts av exempelvis Europeiska kommissionen i syfte att stödja svenska projekt, tillvaratas i högre grad . 4.2Bidragsgivning bör kompletteras med utåtriktad verksamhet Den permanenta verksamheten kan bestå av enbart bidragsgivning eller av en integrerad bidragsgivning och utåtriktad verksamhet. Det är kommitténs mening att det senare alternativet har störst möjlighet att uppnå målet för verksamheten – att få fler att delta i debatten och bidra till att öka allmänhetens kunskap om EU-relate- rade frågor. Valet mellan dessa två alternativ får effekter för de sökande organisationerna, deras målgrupper och för verksamhetens genomslag. Bidragsgivning och utåtriktad verksamhet Bidragsgivning som inte är kopplad till övrig verksamhet ställer färre krav på projektorganisationen. Projektet behöver till exempel inte rymmas inom ramen för ett sammanhang.