sou · GSB33d8 · 2005-01-01 00:00:00 — 1981/82:8, s. 74 f.), och att det inte skall röra sig om en tillfällig överkonsumtion. Det kan dock vara svårt att dra en skarp gräns mellan vad som är ett fortgående missbruk och en tillfällig överkonsumtion. Enligt (2001, s. 321) har olika bedömningar gjorts i de utredningar hon studerat. Hon menar att ett problem är att det inte definieras vad som åsyftas med ett periodiskt missbruk i lagen eller dess förarbeten. Hon menar vidare att det är svårt att utifrån respektive utredning veta hur man når fram till sitt ställningsta- gande. Det är istället socialsekreterarnas egna bedömningar av den enskildes situation som får ligga till grund för socialnämndens ansökan. Vad dessa framför allt redogör för är hur missbruket utvecklats, antalet återfall och hur de blivit omedel- bart omhändertagna. Konflikten som inte blir av – argumentation I samtliga mål i min undersökning har rätten bedömt att gene- ralindikationens samtliga tre rekvisit är uppfyllda, vilket är en förutsättning för ett beslut om tvångsomhändertagande. Det är endast i förhandling som det uppstår en konflikt och diskussion angående rekvisitet om fortgående missbruk. I förhandling uppstår en tydlig konflikt när parterna i sakframställningen lägger fram för- och motargument. Detta leder emellertid inte till en diskussion. Argument för och mot fortgående missbruk K/D/I U1:H: den enskilde har M1:H: den enskilde H: det finns ett missbruk brukat droger sedan tidi- av alkohol, narkotika och U2:H: den enskilde är M2:H: den enskilde har berusad av folköl på hel- gerna (ordf.) U2:1:H: enligt analysbe- M3:H: den enskilde har sked har den enskilde provat att sniffa men gör påträffats med 2,47 pro- mille (ordf.) U3:H: den M:U1:H: det finns inte enskilde har enligt dom något som styrker att den påträffats berusad (ordf.) U4:H: den enskilde har M:U2:H: den enskilde provat svamp (ordf.) dricker endast folköl på helgerna och blir salongs- U:H: den enskilde har M1:H: förnekar alko- H: den enskilde dricker varit onykter vid besök M2:H: den enskilde har dragit ner på sitt missbruk SOU 2004:3 Konflikten som inte blir av – argumentation U1:H1: när han inte tar M1:H1: den enskilde H1: det har blivit svårare antabus får han snabbt återfall för den enskilde att hålla U1:1:H1: det har blivit svårare sig nykter någon lägre att få den enskilde att ta an- M2:H1: missbruket har H2: anhöriga är oroliga U2:H1: återfaller i missbruk M3:H1: situationen var efter sjukhusvistelse och när han skulle till behandlingshem M1:U1:1:H1: det är U2:1:H1: öl och sprit fanns har varit problem med har situationen blivit akut M2:U1:1.H1: den en- U1:H2: anhöriga har sett till skilde har gått på att den enskilde kommit på H: den enskildes mer uppgifter om att missbru- blivit dömd för att han U1:1:H: den enskilde blir enskilde har inte sålt läkarintyg finansierar han sitt droger, endast bytt missbruk genom att sälja till U3:H: analysprover visar positivt på cannabis, opiater, U4:H: den enskilde har enligt läkarintyg själv sagt att han har ett omfattande missbruk SOU 2004:3 Konflikten som inte blir av – argumentation U1: det finns ett M1:H: det finns H: missbruket är fortgående U1:1: perioderna är M2:H: den enskilde långaU2: hon har miss- har inte på ett all- U2:1: missbruket accele- rerade när maken dog U3: det finns en miss- pekar inte på ett M:H: den enskilde H: beroendet har tagit överhan- heroin än vad som M1:H: missbruket är H: instämmer i läkarens bedöm- ning att den enskilde inte har M2:H: läkarintyg visar insikt i hur allvarlig hans alko- inte på speciellt hög U1:H: socialtjänst i annan H: den enskilde dricker för myc- kommun har tyckt att den enskilde har druckit för U1:1:H: det har varit U2:H: den enskilde har U3:H: den enskilde onyk- ter när han var på väg att hälsa på sin mamma U4:H: den enskilde var onykter när han skulle till U5:H: den enskilde har ald- SOU 2004:3 Konflikten som inte blir av – argumentation U5:1: den enskilde har U6: den enskilde håller sig endast nykter under fänel- U1:H: enligt läkarintyg H: den enskilde missbru- finns ett intensivt miss- kar alkohol, narkotika U1:1:H: enligt droganalys var han positiv på samtliga, alkohol och U2:H: återföll i missbruk För att övertyga rätten om att enskild part har ett fortgående miss- bruk använder offentlig part orsaks- och auktoritetsargument.15 I sju av förhandlingarna hänvisas till symtom för att visa att enskild part uppvisar en sådan missbruksbild. Offentlig part anger tecken på missbruk: den enskilde har påträffats berusad, det förekommer återfall eller att den enskilde har svårt att ta antabus. Det innebär att argumenten för att rekvisitet är uppfyllt i huvudsak speglar de omständigheter som (2002) anger förekommer i soci- altjänstens skriftliga utredning (missbrukshistoria och återfall). I sex förhandlingar använder offentliga parten auktoritetsargu- ment genom att hänvisa till andra myndigheter, analysprover, an- höriga och/eller läkarintyg. I förhandling använder offentlig part ett auktoritetsargument, som även kan tolkas som ett trovärdighetsargument, när hon säger att den enskilde själv sagt till läkaren att han har ett omfattande missbruk. ger inte i detta sammanhang något motargument, men ifrågasätter läkarens utlåtande i samband med argumentationen kring ett annat rekvisit. Trots detta leder det inte någon diskussion om i vilken mån miss- bruket kan betraktas som fortgående. Även om det inte uppstår 15 För ytterligare redogörelse av olika argumentationsformer, se till exempel (2000). Konflikten som inte blir av – argumentation någon konflikt om det förekommer ett missbruk ifrågasätter enskild part de bedömningar som presenterats angående omfatt- ningen av missbruket. Argumenten om ett fortgående missbruk framstår som relativt vaga vilket kan kopplas till att det uppstår få konflikter. Vad som framstår som märkligt är dock att det inte uppstår någon diskussion om i vilken mån missbruket kan betrak- tas som fortgående. Det centrala i detta rekvisit är missbrukarens eget behov av vård för att komma ifrån sitt missbruk. Enligt lagen måste det vara konsta- terat att det förekommer ett missbruk som kräver vårdinsatser för att detta rekvisit skall vara uppfyllt. (2001, s. 353) menar att vårdbehovsrekvisitet är konturlöst och att det i lagen inte tydligt anges vilka kriterier som skall bedömas. För att det skall bedömas att det förekommer ett vårdbehov måste ett fortgående missbruk konstateras som någon av specialindikationerna skall vägas in i bedömningen. I åtta av tio förhandlingar uppstår ingen konflikt kring detta rek- visit. I sex fall medger den enskilde att de har ett vårdbehov och i två fall ifrågasätts vissa bedömningar även om enskild part medger vårdbehov. I förhandling uppstår en tydlig konflikt men detta leder inte till att det blir någon diskussion om rekvisitet är uppfyllt eller inte. Argument för och mot vårdbehov K/D/I OU1:H: att den enskilde EM:U1: sjukdom beror H1: för att komma upp ur inte kan acceptera att ta inte enbart på missbruk antabus har påverkat hans M:U2: den enskilde mår U2:H: den enskilde säger själv att han inte mår bra SOU 2004:3 Konflikten som inte blir av – argumentation U:H: missbruket innebär M:H: enligt läkarintyget H: det finns risk att att han missköter sin kan det inte konstateras några yttre tecken på instabilitet och det finns U:H1: den enskilde mår M:U:H1: att den enskilde H1: den enskilde har en mår psykiskt dåligt beror föreskrift att han behöver någon form av vård [upp- gifter som finns i den H2: den enskilde lever ett OU:HI: den enskilde mår H1: det finns skador som dåligt, har en skada i axeln, värk i ländryggen H2: den enskilde har en U:H1: läkare har skrivit MU:H2: den enskilde H1: den enskilde behöver att hon riskerar att avlida känner inte igen sig i den om hon fortsätter att beskrivning som finns i vård för att få bättre [polis] rapporten fysisk status för att få den hjälp hon vill haH2: det U:H2: och hennes man har levt under svår H: den enskilde har på- SOU 2004:3 Konflikten som inte blir av – argumentation H: den enskilde är i H: enligt läkarintyg finns det risk för den enskildes H: det finns risk för den Offentlig part använder orsaksargument för att motivera vårdbe- hov. Orsakerna påvisas genom hänvisningar till de tre specialindi- kationerna: hälsoindikation, social indikation och skadeindikation. Att enskild part oftast medger vårdbehov kan ses som en argu- mentationsstrategi. Det är nödvändigt att de enskilda inser att de har ett vårdbehov om de skall argumentera mot rekvisitet att vår- den inte kan tillgodoses enligt SoL eller på annat sätt. Detta rekvisit är kanske det mest centrala i lagen eftersom det syf- tar till att motivera missbrukaren att själv inse behovet av vård.16 Det är också kring detta rekvisit som konflikt och diskussion är vanligast under förhandlingarna. Enligt 2 § LVM kan tvångsvård med stöd av LVM vara aktuell även om den enskilde samtycker. Av lagen framgår dock att ett allvarligt menat samtycke skall tillmätas relevans. Vad som kan vara svårt att avgöra är vad som avses med ett allvarligt menat samtycke. Enligt (2001, s. används framför allt histo- riska argument baserade på den enskildes tidigare misslyckanden för att motivera att vårdbehovet inte kan tillgodoses enligt SoL. menar dock att även om den enskilde har en ambivalent 16 Olika samtyckeskonstruktioner finns i de sociala tvångsvårdslagarna LVU, LVM och LPT där LVM är den lag där samtycket har minst betydelse, se till exempel (2001, s. 367). Konflikten som inte blir av – argumentation inställning och tidigare avbrutit vård kan det inte ses som ett hinder för frivillig vård eftersom förhållandet kan vara annorlunda i den nu aktuella tillfället. I samtliga förhandlingar framlägger parterna för- och motargu- ment. I alla förhandlingar, med undantag för och , leder konflikten till diskussion. Argument för och mot samtycke K/D/I M:H: vårdbehovet kan H1: frivilliga åtgärder U1:1:H: den enskilde har inte tidigare tagit emot H2: enligt läkarintyg finns M:U1:1:H: den enskilde det risk för att den en- U1:2:H: kontakten med skilde avlider om hon M:U1:2:H: den enskilde anser att det vore bra med U1:3:H: den enskilde har M1:U1:3:H: den enskilde U1:4:H: den enskilde vill vill etablera kontakt med inte ha kontakt med M2:U1:3:H: den enskilde U2:H: längre tids nykter- har haft en psykiatrikon- het krävs för att den takt som hon har upplevt enskilde skall komma från U2:1:H: den enskilde måste vara nykter så att vi kan planera fortsatt vård i U3:H: det krävs bättre fysisk status för att få den hjälp som den enskilde Konflikten som inte blir av – argumentation H1: frivilligheten är uttömd H2: tvång behövs för att den enskilde skall få ordentlig behandling H3: det krävs en gräns från samhällets sida U1:H1: vi har erbjudit vård som inte fullföljts U1:1:H1: fullföljde inte eftervården på Lundberga U1:2:H1:boendeassistent som skulle fungera som stöd, fungerade inte U1:3:H1: öppenvårds- verksamheten på Höga berget fungerade inte U1:4:H1: arbetsverksamhet har inte fungerat U1:5:H1: Minnesotaut- bildning fungerade inte U1:6:H1: AA-möten fungerade inte U1:7:H1: återfallsprogram fungerade inte U1:8:H1: den enskilde är själv medveten om detta U1:9:H1: dotter hade ordnat plats på folkhög- skola som inte fungerade U1:H2: den enskilde behöver en nykter period U2:H2: den enskilde måste acceptera behand- ling och medicinering U3:H2: den enskilde måste få behandling för att komma i daglig verksamhet som hon önskar M1:H1: den enskilde är beredd att diskutera med M2:H1: den enskilde kan M3:H1: den enskilde vill bo hemma och gå på M:U1:3:H1: den enskilde är beredd att börja på M:U1:5:H1: den enskilde M1:U1:6:H1: den enskilde vill börja gå på AA-möten M2:U1:6:H1: den enskilde har deltagit i ett drogfritt M:U1:H3: den enskilde det inte blir LVM SOU 2004:3 Konflikten som inte blir av – argumentation U1:H3: om den enskilde inte har LVM känner hon U2:H3: den enskilde måste få behandling för U1:H1: den enskilde har M1:H1: tvång fungerar H1: frivillig vård fungerar M2:H1: den enskilde kan H2: vi [soc.] U2:H1: läkare anser att missbruk om han får skyldighet att se till så att LVM är nödvändigt nu återvända till sin sambo i folk inte super ihjäl sig U3:H1: den enskilde har svårigheter att hålla sig nykter när han är fri M:H2: den enskilde kom- mer inte att sluta supa även om det blir ett LVM U1:H: den enskilde är inte H: den enskilde har dålig hälsa och måste vårdas M2:H: den enskilde mår U1:1:H: den enskilde har psykiskt dåligt av att inte klarar av att gå på den M3:H: det är inget brott U1:2:H: den enskilde är M:U1:H: den enskilde har själv valt att gå hos psy- kolog men det var för det finns risk att han U1:3:H: den enskilde åter- M1:U1:1:H: den enskilde föll direkt i missbruk när är motiverad att gå och han sagt att han kunde blåsa och ta antabus U1:4:H: den enskilde säger ena dagen att han är moti- bra förutom den sista verad till vård, andra M:U1:2:H: den enskilde är U2:H: den enskilde måste positiv till Vänsta men vara på Rödsel så att han Rödsel som ligger långt U2:1:H: den enskilde M:U1:3:H: den enskilde måste vara garanterat rna SOU 2004:3 Konflikten som inte blir av – argumentation nykter när han skall på kände sig tvingad att säga att han kunde åka till U2:2:H: överläkare har bedömt att vård på M:U3:H: anhöriga ställer upp och vill inte att den enskilde skall vårdas med U3:H: anhöriga är oroliga U1:H: erbjudna åtgärder M1:H: den enskilde är H: den enskilde kommer motiverad till frivillig vård mans har inte fullföljts inte att fullfölja frivillig M2:H: den enskilde har U1:1:H: behandling på själv valt att avstå från M1:U1:1:H: den enskilde U2:H: frivården bedömer valde själv att söka vård att den enskilde behöver M2:U1:1:H: den enskilde U2:2:H: vårdplanen är att M:U2:H: den behandling Snebo, därefter över- M1:U2:2:H: placering på U2:3:H: tanken är att man M2:U2:2:H: den enskilde är inte beredd att fullfölja U3:H: den enskilde kan U3:1:H: den enskilde utan vill istället ha kommer inte på planerad U3:2:H: den enskilde kommer inte på upp- U4:H: vården kan inte Konflikten som inte blir av – argumentation U1:H1: läkare har skrivit i M1:H1: den enskilde är H1: den enskilde måste intyget att den enskilde endast , för ung för vill vårdas med tvång fungerar bättre om det eftersom han har ett U2:H1: tanken är att pla- cera den enskilde på H2: den enskilde är inte Snebo och därefter får M:U1:H1: läkare har missförstått den enskilde. motiverad till frivillig vård Han har aldrig sagt att U3:H1: det finns risk att han vill vårdas med tvång M:U3:H1: det finns ingen U3:1:H1: den enskilde har risk att den enskilde rym- själv sagt att han inte vill M:U3:1:H1: den enskilde ville tillbringa julen till- sammans med sin syster M:H2: den enskilde är beredd att underkasta sig U2:H2: anhöriga har för- vård på Redsta behand- lingshem, i princip den vård som soc. U2:1:H2: syster anser att M:U2:1:H2: syster vill att den enskilde bör vårdas den enskilde skall vårdas U3:H2: den enskilde är U3:1:H2: den enskilde har U5:H2: den enskilde kom- mer inte på avtalade tider U1:H: erbjudna insatser M1:H: den enskilde är H: vård på frivillig väg beredd att ta emot vård på M2:H: den enskilde är beredd att stanna kvar på U1:2:H: primärvården har frivilligt, för total U1:3:H: den enskilde har SOU 2004:3 Konflikten som inte blir av – argumentation avsagt sig alla insatser för U2:H: den enskilde behö- ville sanera lägenhet, ver en längre tids sam- något som den enskilde skulle bekosta själv, vilket för att återhämta sig han inte har råd med U2:1:H: nykterhet behövs för fortsatt planering i fungerade inte på grund att flera av dem inte pra- U2:2:H: läkare bedömer tade svenska, inte klarade av maskiner och köpte fel att han inte har insikt i M:U1:3:H: den enskilde har haft hjälp av bekanta, tyvärr har det inte funge- U1:H: erbjuden behand- M1:H: den enskilde är H: den enskilde är inte ling har inte fullföljts vård, samtyckte till det motiverad till frivillig vård U1:1:H: den enskilde återföll i kraftigt drog- M2:H: den enskilde har en U1:2:H: den enskilde M:U1:2: den enskilde har period, han har tidigare klarat av avgiftningen, är nu inne på tredje veckan U2:H: den enskildes krav M1:U2:H: den enskilde vill ha samplanering med sambo fungerar inte efter- som hon varit inne i en M2:U2:H: offentlig part U3:H: den enskilde har derna när de till varje pris själv vädjat om hjälp med M:U4:H: den enskilde U4:H: den enskilde bör kan tänka sig vård på först vårdas på Snebo tillsammans med sambo, Råsta är inget alter- därefter poliklinisk vård, nativ, den enskilde har mans med sin sambo Konflikten som inte blir av – argumentation M1:H1: den enskilde blev H1: frivilligheten är inte motiverad till frivillig vård när hans dog av H2: behandlingen måste M2:H1: den enskilde vill M3:H1: den enskilde kan tänka sig vård på familje- hem men inte institu- M4:H1: den enskilde har M5:H1: den enskilde har dragit ner sitt missbruk M6:H1: den enskilde har en flickvän som ställer M1:H2: statistiskt sett återfaller nästan alla som varit på Bergö [institution för behandling] i M2:H2: den enskilde har U:H1: den enskilde har M:H1: den enskilde har H1: den enskilde bedöms inte behov av avgiftning varken ha vilja eller för- M:H2: det kan inte kon- måga att påbörja någon U:H2: institutionsvård är stateras någon fysisk eller behandling i frivillig form H2: den enskildes hälsa och liv är allvarligt hotade I alla förhandlingar använder offentliga parten orsaksargument när de argumenterar för att den enskilde skall vårdas med tvång. Orsa- kerna till att vederbörande måste vårdas med tvång bygger i huvud- sak på historia, till exempel att enskilda parter har misslyckats med tidigare behandlingar och återfallit i missbruk. Vårdplanen är en central fråga eftersom det borde vara tydligt varför offentlig part Konflikten som inte blir av – argumentation anser att den planerade vården skulle kunna fungera, vad klienten skall samtycka till och varför denne inte samtycker till vårdplanen. I fyra förhandlingar klargör offentlig part vilken behandling som planeras. I tre av dessa godtar enskild part i princip den vårdplan som finns men ställer vissa villkor. I åtta förhandlingar formulerar enskild part motargument där de uttrycker förslag på frivilliga behandlinginsatser som de skulle vara motiverade till. Trots att enskild part ger förslag på vård uppstår inte i någon större omfatt- ning argument som belyser varför enskild parts förslag på vård inte skulle fungera. Detta framstår tydligast i för- handling. Att offentlig part inte bemöter den enskildes argument kan ses som ett sätt att argumentera, eftersom även uteblivna argument har betydelse för hur budskapet uppfattas. Det kan tol- kas dels som att utsagor är ointressanta eftersom han inte är trovärdig, dels som att offentlig part anser att det skriftliga underlaget är tillräckligt. Auktoritetsargument som offentlig part använder för att enskild part skall vårdas med tvång är: det krävs en gräns från samhällets sida, läkare anser att den enskilde måste få behandling, det är soci- alnämndens skyldighet att se till att folk inte super ihjäl sig och att anhöriga är oroade. När offentlig part hänvisar till samhällets skyl- dighet har argumenten en ideologisk underton då de vädjar till rät- tens känslor och att samhället måste ta sitt ansvar att vårda männi- skor som inte vet sitt bästa. Något motiv till varför tvångsvård skulle fungera bättre än frivillig vård uttrycks inte. I fyra förhand- lingar använder offentlig part trovärdighetsargument då de hänvisar till vad den enskilde själv har sagt, att de själva är medvetna om och att de inte anser att de enskilda är trovärdiga. Med dessa argument framför de implicit att man inte kan lita på vad klienten som enskild part säger under pågående domstolsförhandling. Detta kan vara ett sätt att markera att samtycket inte är trovärdigt. Ovan har de tre rekvisiten som ingår i generalindikationen analy- serats. För ett tvångsomhändertagande måste också en av de tre specialindikationerna nedan vara uppfyllda. Hälsoindikationen innebär att det skall finnas en allvarlig fara för den enskildes hälsa (prop. 1987/88:147 s. 46). Vad som är allvarlig fara kan vara svårt att avgöra eftersom missbrukare i allmänhet har Konflikten som inte blir av – argumentation problem med hälsan. Det är dock inte den hälsorisk som återfinns i allt missbruk som avses. Trots det menar (2001, s. 416) att tillämpningen i LVM ligger nära den allmänna hälsorisken. åberopar hälsoindikationen i samtliga ansök- ningar i studien. Detta ligger i linje med (2001, s. 398) studie där hon visar att hälsoindikationen är den indikation som oftast åberopas. I alla mål gör länsrätten bedömningen att rekvisitet är uppfyllt. I sex av tio förhandlingar uppstår en konflikt kring detta rekvisit, men trots detta är det endast i två av dessa som det uppstår en diskussion angående rekvisitet. I dessa förhandlingar är det ordföranden som ger egna argument och bidrar till att det upp- står en diskussion angående rekvisitet. I övriga fyra förhandlingar medger enskild part att de har problem med hälsan men ifrågasätter vissa bedömningar. Argument för och mot risk för hälsa K/D/I U:H: läkare anser att den M:H: det finns inte all- H: den enskilde mår enskilde inte skall dricka varlig risk för den enskil- sprit med tanke på psy- kiska besvär (ordf.) M:U: den enskilde har själv sökt sig in på bero- därför att han blev sämre U:H: den enskilde miss- M:H: den enskilde utsät- H: det finns risk för den tänks ha haft inre blöd- ter inte sin fysiska och ningar och har haft över psykiska hälsa för allvarlig jag inte vara friskt (ordf.) M:U:H: den enskilde hade ett litet magsår Konflikten som inte blir av – argumentation H1: den enskilde har dålig hälsa H2: den enskilde utsätter sin fysiska och psykiska hälsa för fara U1:H1: när den enskilde kom in på avgiftning var den enskilde i väldigt dåligt skick U2:H1: den enskilde har genomgått en svår lung- inflammation U3:H1: den enskilde har kroniska sjukdomar U3:1:H1: den enskilde har pankreatit U3:2:H1: den enskilde har diabetes U3:3:H1: den enskilde måste sköta sin mathåll- U4:H1: den enskilde har själv sagt att han mår psykiskt dåligt U1:H2: den enskilde har blivit sjukare och sjukare U1:1:H2: den enskilde har blivit magrare och mag- rare U1:2:H2: den enskilde är känd på avdelningen [sjukhus] och de är väldigt oroliga för honom M:H1: den enskilde kän- ner sig helt frisk förutom M:U2:H1: den enskilde som inte är utredd M:U3:1:H1: den enskilde har inte känt av sin pan- kreatit och epilepsi på M1:H2: hälsan är bättre M2:H2: den enda vård den enskilde får är sprutor och det kan han ta SOU 2004:3 Konflikten som inte blir av – argumentation U:H: nytt läkarintyg M:H: den enskilde ifråg- H: den enskilde riskerar bekräftar att fysiska ska- sätter om det finns risk dor beror på alkohol- för att hans hälsa sin fysiska och psykiska missbruk, han utsätter sig M:U: uppgifter i [det äldre] läkarintyget stäm- M1:U: leverns aktivitet visar inte på någon speci- M2:U: bilirubinvärdet var M3:U: delirium framkalla- des inte av alkohol utan av tabletter som den U:H1: enligt läkarintyg M:H1: det finns leverpå- H1: den enskilde har dålig verkan men värdena är lotymi, skada i axeln och M:H2: Läkarintyg be- H2: den enskilde utsätter U:H2: den enskilde har en kräftar inte allvarlig fara sin fysiska och psykiska U:H1: den enskilde är M:H1: det kan inte konsta- H1: den enskilde har dålig teras några yttre tecken på psykisk och fysisk instabi- H2: den enskilde utsätter sin fysiska och psykiska säger att han inte äter me- dicin som han skall U1:1:H2: enligt läkarintyg finns det risk att hjärtat M:H: hälsan är bättre H: enligt läkare har den en- skilde så dålig hälsa att hon riskerar att avlida SOU 2004:3 Konflikten som inte blir av – argumentation U1:H: den enskilde har H: den enskilde utsätter sin fysiska och psykiska hälsa U1:1:H: den enskilde har påträffats på gatan med- vetslös och med tecken U1:2:H: den enskilde har U1:3:H: den enskilde fick