sou · GSB3129d4 · 2005-01-01 00:00:00 — Elpriset har ökat från ett medel- pris på ca /kWh till ca /kWh . Undersök- ningen omfattar 22 bolag, varav 18 är fristående. En anledning till att skillnaden minskat är att kunderna blivit mer aktiva, vilket har satt press på elförsäljningsbolagen. Prisbildningen har även blivit mer transparent. De mest aggres- siva aktörerna har tvingats ta ut högre bruttomarginaler9 och därmed högre priser för att få bättre täckning för bl.a. olika risk- kostnader. En undersökning som ÖPwC gjort omfattande 16 större bolag visar att bruttomarginalen på 1-årsavtal ökat från /kWh 1999 till /kWh 2002. Marginalen sjönk 2003, vilket ska ses mot bakgrund av pristurbulensen på , särskilt . Bruttomarginalen på tillsvidareavtalen har legat stabilt på nivån /kWh –2002, för att öka till /kWh 2003. Ökningen 2003 ska ses mot bakgrund av de kraftiga prishöjningar som flertalet elhandelsbolag gjorde för att kompensera sig för de höga inköpspriserna på . (mätt som avvikelse från medel) 9 Med bruttomarginal menas skillnaden mellan försäljningspris för och anskaffningskostnaden motsvarande terminspriset på . Bruttomarginal, genomsnitt 16 företag, öre/kWh Tillsvidarepris vs 12 mån 1-årsavtal vs 12 mån Förvärven har stärkt de stora kraftbolagens dominans något Den svenska elproduktionskapaciteten var redan före avregleringen av elmarknaden i mycket hög grad koncentrerad till de större aktörerna på energimarknaden. Utredningen på el- marknaden (SOU 2002:7) bedömde emellertid att ingen aktör på den nordiska elmarknaden inklusive hade en domine- rande ställning. När marknaden uppdelas i prisområden och en svensk råkraftmarknad uppstår har de tre stora aktörerna till- sammans en mycket stark ställning. Utredningen bedömde ändå att priset bestämdes av fundamentala faktorer. De dominerande aktörerna har teoretiskt sett möjlighet att utöva marknadsmakt genom möjligheten att styra sin egen produktion. Denna möjlighet kan från tid till annan påverka elpriset på . Som exempel kan nämnas när man väljer att genomföra det årliga stoppet för översyn och bränslebyte inom kärnkraft. Nor- malt genomförs översyn på kärnkraften då elförbrukningen och elpriset är lägre. Genom att istället ta kärn- kraft ur drift för översyn med högre elförbrukning kan behov uppstå att ersätta denna produktion med annan dyrare produktion, vilket i förlängningen leder till ett ökat elpris . Andra exempel är möjligheten att styra produktionen genom att ladda kärnkraftreaktorerna i varierande grad och möjligheten att styra vattenkraftproduktionen med hög förbruk- ning. Enligt uppgift från marknadsövervakning har det, enligt uppfattning, inte förekommit att producenterna har utövat otillbörlig marknadsmakt genom att använda sig av ovan angivna möjligheter. Den produktionskapacitet som sålts efter 2002 har i förhållande till den totala produktionskapaciteten varit relativt begränsad. Sammantaget har dock , och Fortums domin- erande ställning förstärkts något. Den största aktören har dock inte förvärvat väsentliga produk- tionstillgångar. Jämfört med har således konsumenternas valmöjligheter marginellt försämrats främst genom förvärv av . konkurrensmyndighet, som granskade för- värvet ur konkurrenssynpunkt fann dock inte anledning att ingripa. Inom har misstankar uppstått om missbruk av mark- nadsmakt (se kap. 7). Villakunder mest benägna byta elleverantör En undersökning har genomförts av olika kundgruppers syn på några aspekter av elmarknadens funktion. Totalt genomfördes 300 telefonintervjuer i kundgrupperna villa, lägenhet och företag. Inter- vjuerna avsåg kunder i Gävleområdet. Inom området har skett stora strukturförändringar. Elhandelsbolaget ägt av såldes till 1999. Sedermera har åter- upptagit elförsäljningsverksamheten. Byta elleverantör; Mest benägna att byta elleverantör har villa- kunderna varit. Källa: ÖPWC enkät. Av störst betydelse för att byta elleverantör av de fyra faktorer som studerades i undersökningen var priset. De tre andra faktorerna, försäljning av bolaget, service och lokal leverantör, hade avsevärt mindre betydelse. Priset har delvis eller definitivt påverkat deras beslut om att byta elleverantör Källa: ÖPWC enkät. De kunder som inte bytt elleverantör fick frågan om kunden övervägt eller funderat på att byta . Runt en tredjedel av samtliga kundgrupper har övervägt eller fun- derat på att byta elleverantör . Lätt eller svårt att byta elleverantör; De kunder som bytt leverantör upplever det som enkelt att byta leverantör. Anser att det var enkelt eller mycket enkelt att byta Källa: ÖPWC enkät. Majoritet tycker inte elmarknaden fungerar väl De kunder som inte bytt elleverantör tror att det är väsentligt svårare att byta leverantör än de som gjort det. Tror att det är enkelt eller mycket enkelt att byta Källa: ÖPWC enkät. Elprisets utveckling; Samtliga kundgrupper är överens om att el- priset till övervägande del utvecklats i negativ riktning. Anser att elpriset utvecklats i mycket negativ riktning eller i negativ riktning Källa: ÖPWC enkät. Service; En majoritet av kunderna bedömde att deras elleverantörs service10 inte förändrats . Ser ingen förändring i servicebeteendet hos sin elleverantör . Källa: ÖPWC enkät. Noterbart många () företagskunder kan inte bedöma hur ser- vicen utvecklats från sin elleverantör. Information och marknadsföring; I samtliga kundgrupper anser att marknadsföringen har ökat något eller ökat betydligt . Synen på elmarknaden; Endast 4 av 10 kunder tycker att elmark- naden är välfungerande. 6 av 10 kunder anser dessutom att mark- naden håller på att tas över av ett antal stora bolag. 6 av 10 anser att konkurrensen på elmarknaden har ökat samt att valmöjligheterna på elmarknaden har ökat. 10 I enkätundersökningen fick kunderna själva bestämma innebörden i servicebegreppet. De vanligaste kontakterna med elleverantören sker via faktura och frågor till kundhanterings- avdelningen. Elmarknadens faktiska utveckling stämmer överens med konsumenternas uppfattning Den faktiska utvecklingen på elmarknaden överensstämmer relativt väl med konsumenternas uppfattning enligt telefonundersök- ningen, inom nedanstående områden: Jämfört med tiden före schablonreformen har antalet möjliga elleverantörer till en enskild konsument ökat väsentligt, även om antalet minskat 2001. Detta kan jämföras med att enligt telefonundersökningen anser 6 av 10 att konkurren- sen på elmarknaden har ökat samt att valmöjligheterna på el- marknaden har ökat. De tre sfärernas marknadsandel har ökat kraftigt bl.a. via för- värv. Detta kan jämföras med att enligt telefonundersökningen anser 6 av 10 kunder att marknaden håller på att tas över av ett antal stora bolag. Elpriset till konsument har ökat bl.a. till följd av torrår och höjda skatter. Detta kan jämföras med att enligt telefonunder- sökningen anser 7 till 8 kunder av 10 att priset utvecklats i negativ riktning. Konsumenterna har en låg uppskattning av elmarknadens funktion. En förklaring till detta kan vara att elmarknaden är en förhållandevis ung marknad och behöver mer tid för att utvecklas. En rimlig uppskattning baserad på vår erfarenhet i samband med marknadsbedömningar, är att för väl fungerande marknader ut- trycker åtminstone av kunderna positiv uppskattning av marknadens funktion. Detta kan dock variera från marknad till marknad. Positiva bedömningar ges dock av andra aspekter av elmarknads- reformerna, t.ex. som nämnts ovan att konkurrens och valmöjlig- heter ökat. Enligt en attitydundersökning gjord på uppdrag av i uppgav två tredjedelar av hushållskunderna att de var positiva till elmarknads- reformen. Förklaringarna till skillnaderna i resultat kan vara att frågorna formulerats olika och att vår undersökning utfördes i ett område med relativt sett större förändringar än genomsnittet och med ett annat urval av tillfrågade. Priset viktigast för val av elförsäljare Vår enkätundersökning visar, liksom andra undersökningar, att priset är den mest avgörande faktorn vid val av elleverantör. Intres- sant för den fortsatta strukturutvecklingen är att mellan en femte- del till en tredjedel av kunderna uppger att de värdesätter att elleverantören skall vara lokal. Detta indikerar att det kan finnas ett marknadsutrymme för lokala leverantörer. Byte av elleverantör har varit vanligast bland villakunder, vilket är naturligt med hänsyn till att kostnaderna för deras elförbrukning är större än för lägenhetskunder och vinsten av att byta till en leverantör med lägre elpris är större. Tillfrågade företagskunder bytte elleverantör i ungefär samma utsträckning som lägenhets- kunder. En möjlig förklaring är att elkostnaderna för berörda företag har varit förhållandevis låga. En större andel av de som bytt elleverantör uppfattar, jämfört med de som inte bytt, det som enkelt att byta. Detta gäller särskilt villakunder. Elhandelsföretagen hanterar en betydande del av admi- nistrativa frågor som följer av ett byte för att förenkla för kunder- na, vilket kan vara förklaringen till att en betydande majoritet av de som bytt uppfattar bytet som enkelt. Budskapet att det är lätt att byta elleverantör har dock inte helt gått fram till de som ej provat att byta. Elleverantörernas service har inte förändrats enligt en klar majo- ritet av de tillfrågade kunderna. Få, , av villa- och lägenhetskunderna, uppfattade servicen som endera bättre eller sämre. Det vägde ungefär lika mellan de som tyckte att den var bättre som de som tyckte att den var sämre. Enligt tidigare nämnda undersökning har antalet kunder som kontaktat kundtjänsten ökat markant med varierande betyg vad avser förmåga att förstå kundens problem respektive att lösa det. 7 Hinder för elförsäljare Vilka formella och informella hinder på kort och lång möter de potentiella aktörerna inom elhandel? Vilka hinder möter befintliga aktörer vid expansion av befintliga verksamheter eller etablering av nya? Hur ser möjligheterna ut för företag att etablera konkurrens- kraftiga verksamheter inom dessa områden på kort och medellång sikt? Formella och informella hinder möter befintliga och nya aktörer Nya aktörer*) Volymerna på sjunker vilket Riskerna underskattas för att kunna påverkar likviditeten i mark- hålla låga marginaler och därmed låga naden och ytterst möjligheten att köpa priser; höga avgifter i förhållande till in el till konkurrenskraftiga priser; lägre volym; svårt att möta krav på säkerhet volymer kan leda till högre avgifter för Krav på säkerhet innebär att de nya aktörerna måste ha ett förknippade med elförsäljning. förhållandevis stort eget kapital. Krav på investering i system för att Hantering av kunderna kräver kunna hålla låga hanterings- kostnader; aktörer med både nät och elhandel kan dela på hante- aktörer saknar möjlighet att fördela system och kostnader på annan Kunder med tillsvidareavtal går över till avtal med fast eller rörligt pris med lägre marginaler; kraftbolagen som hållit förhållandevis höga priser ändrar strategi och börjar priskonkurrera, vilket försvårar för aktörer utan egen produktion. Låg kundrörlighet; priset det enda konkurrensmedlet; kan ta tid att nå erforderlig volym; saknar kunder som köper el på tills- *) Med nya aktörer avses även utländska aktörer. Vi har i vår analys inte funnit att de utländska aktörerna har andra hinder än de som omnämns i detta kapitel och i kapitel 3. Hinder på kort, medellång och lång sikt Vi har definierat kort sikt som , medellång som samt lång sikt som . - Ett antal risker förknippade -krav på investering i system för att kunna hålla låga hanteringskostnader -Dålig likviditet till följd av sjunkande volymer på -Högre avgifter till följd av lägre volymer -Ett antal risker förknippade med elförsäljning -Krav på investering i system för att kunna hålla låga hanteringskostnader -Kunder med tillsvidareavtal går över till avtal med fast eller rörligt pris med lägre marginaler -Kraftbolagen börjar pris- konkurrera, vilket försvårar för aktörer utan egen produk- tion -Dålig likviditet till följd av sjunkande volymer på -Högre avgifter till följd av lägre volymer -Ett antal risker förknippade med elförsäljning -Kunder med tillsvidareavtal går över till avtal med fast eller rörligt pris med lägre marginaler; -Kraftbolagen börjar pris- konkurrera, vilket försvårar för aktörer utan egen produktion - Svårt att möta krav på säker- - Svårt att möta krav på säker- - Saknar möjlighet att fördela kostnader för system på annan - Saknar möjlighet att fördela - Saknar möjlighet att fördela kostnader för system på kostnader för system på - Låg kundrörlighet; priset det - Låg kundrörlighet; priset det - Låg kundrörlighet; priset det - Saknar kunder som köper el - Saknar kunder som köper el - Saknar kunder som köper el - Stora kostnader för att bygga - Stora kostnader för att bygga Låg likviditet på växande hot De priser till vilka en elförsäljare kan köpa in kraft varierar beroende på tillgång och efterfrågan. Variationerna är ofta stora. Kalla vintrar med hög efterfrågan på el ger höga priser, medan priserna kan vara nog så låga. Det nordiska syste- met bygger till stor del på vattenkraft, vilket innebär att priserna skjuter i höjden under torrår då den bortfallande vattenkraften måste ersättas med dyrare kraftslag. Flertalet större elförsäljare köper el på Spot-mark- nad (Elspot). För att få handla på krävs att elförsäljaren kan ställa säkerhet motsvarande levererad men ännu ej betald volym. Med stigande elpriser har kravet på säkerheter i kronor ökat. På kan även inköpen prissäkras (Eltermin). Volymerna i terminshandeln på har ökat kraftigt , vilket inneburit god likviditet i handeln. Volymerna sjönk emellertid 2003. Flera stora internationella aktörer har dragit sig ur marknaden såsom och . (stod för ca ¼ av handeln med finansiella elkontrakt). Kvar finns större producenter och medelstora elförsäljare utan egen produktion. Med sjunkande volymer har likviditeten försämrats, vilket kan påverka möjligheten till konkurrenskraftiga inköpspriser. Fortsätter utvecklingen finns en betydande risk att de termins- kurser som anges för 1 MW inte är representativa vid köp av större volymer. Detta kan komma att påtagligt försämra förutsättningarna för elförsäljare utan egen produktion. - Trade & clearing volumes, TWh Clearing (OTC) market har vidtagit vissa motåtgärder genom att bl.a. erbjuda mindre aktörer lägre fast avgift som den rörliga avgiften höjts. Möjligheterna för en enskild aktör att påverka prisbildningen på har varit föremål för diskussion. I utredningen kurrens på elmarknaden (SOU 2002:7) konstaterades dock att man sett få tecken på att producenterna skulle ha manipulerat prisbildningen. anmälde norska en aktör till Ökokrim för misstänkt prismanipulation. Ökokrim valde dock att lägga ner utredningen med motiveringen att myndigheten inte hade tillräckligt med resurser. Riskerna måste täckas in i marginalerna En elförsäljare som sålt el på t.ex. 1-årskontrakt har som regel prissäkrat inköpen utifrån kundens beräknade förbrukning. Skulle det bli kallt kan förbrukningen komma att öka (volymrisk), vilket innebär att elförsäljaren måste köpa in merförbrukningen på spotmarknaden till de priser som då gäller (prisrisk). Dessa priser kan vara väsentligt högre än när kontraktet gjordes upp. Utöver volymrisk och prisrisk finns andra typer av risker. En svensk elförsäljare köper in el på till ett så kallat systempris för hela börsområdet. Försäljningen sker dock i prisområde . Beroende på begränsningar i överförings- kapacitet mellan de olika prisområdena kan priset i olika prisområden komma att avvika från systempriset (prisområdes- risk). har gjort en bedömningen av riskkostnaderna i elhandelsverksamheten och kommit fram till att en elförsäljare utöver inköpspriset måste göra ett påslag på mellan 1 till för att täck in riskerna. Vissa av de nya aktörerna har haft bruttomarginaler på /kWh. Det kan ifrågasättas om detta är en tillräcklig marginal för att uthålligt täcka alla omkostnader. (öre/kWh) Kapacitetsavgifter (p.g.a. prisområdes- 0,1-0,8 Affärsmodellen har omprövats av många En elförsäljare köper in el på eller via bilaterala kontrakt för att sälja dem vidare till slutkunder. Affärsmodellen innebär att elförsäljaren lägger en marginal på inköpspriset för att täcka han- teringskostnader, risker samt ge avkastning. Efter schablonreformen tillkom en rad aktörer. För att snabbt bygga upp en stor kundstock valde många att konkurrera med låga elpriser. Givet att marknadspriset på inköpt el är i stort sett lika för alla elförsäljare måste de nya aktörerna hålla mycket låga margi- naler. Det innebar att dessa nya aktörer i vissa fall inte fick full täckning för risk- och hanteringskostnaderna. Många av aktörerna underskattade sannolikt riskkostnaderna. Dessa utfaller exempelvis om det blir kraftiga variationer i förbrukningen eller om det uppstår prisområdesskillnader i det nordiska systemet. Åren 1998 2000 var det god tillgång på vattenkraft och milda vintrar, med åtföljande låga börspriser. Några större volym- avvikelser eller prisområdesdifferenser drabbade inte elhandlarna. /2002 vände emellertid börspriserna upp. Under några kalla dagar uppstod risk för kapa- citetsbrist i det svenska systemet. Dygnspriset på spotmarknaden sköt i höjden, vilket drabbade många elförsäljare. Som följd härav fick flera av elförsäljarna anledning att ompröva affärsmodellen och öka marginalen. Att konkurrera med låga priser med låga marginaler som följd var inte längre lika självklart. För att hantera kunderna tar det flesta elförsäljarna ut en fast avgift. Avgiften ska täcka kostnaderna för kundtjänst och debite- ring. Många av de aktörer som tillkom efter schablonreformen räk- nade med att kunna utnyttja befintliga kundtjänst och debite- ringssystem. Detta visade sig emellertid inte möjligt. Härtill kom nya krav på registrering och mätning av kunderna. Dåligt utveck- lade rutiner med betydande inslag medförde höga hante- ringskostnader och orsakade irritation hos kunderna i samband med leverantörsbyten. Fakturorna blev i många fall omfattande och svåra att förstå. För såväl mindre som större aktörer krävs relativt avancerade IT-system för elhandelsverksamheten. För de mindre aktörerna innebär detta en relativt sett stor fast kostnad. För att möta de ökade hanteringskostnaderna försökte många elförsäljare att öka sin kundstock. Det ökade antalet kunder med- förde dock ytterligare problem särskilt om försäljningen var för- delad över många olika nätområden. Elförsäljare som i första hand sålt el till kunder i det egna nätområdet har varit de som haft de lägsta hanteringskostnaderna. Höga marginaler i tillsvidareavtalen Före avregleringen sålde eldistributörerna el till kunder i det egna nätet. Försäljningen skedde på tillsvidarebasis; kunden kunde inte vända sig till någon annan leverantör eftersom eldistributörerna hade monopol på försäljningen. Avregleringen innebar att eldistributionen delades upp i elhandel och elnät. Elförsäljningen till kunder i egna nät fortsatte i allt väsentligt enligt samma principer som tidigare, dvs. på tillsvidare- basis. De som var aktiva och övervägde att byta leverantör erbjöds fastprisavtal på 1-, 2-, 3-år, alternativt avtal om rörligt pris. Fast- prisavtal var den produkt som elförsäljarna konkurrerade med och konkurrensen medförde att bruttomarginalen i avtalen var lägre än i tillsvidareförsäljningen. Marginalen i tillsvidareförsäljningen har allt sedan avregleringen varit relativt god. I takt med att börspriset på el stigit har dessutom tillsvidarepriset kunnat höjas. Marginalen i fastprisavtalen har varie- rat utifrån konkurrenssituationen. Särskilt efter schablonreformen, då många nya aktörer etablerade sig, pressades marginalerna till- baka. De nya aktörerna hade inte några tillsvidarekunder utan sålde el på fastprisavtal. Det finns skäl att anta att de goda marginalerna i tillsvidare- försäljningen gjort det möjligt för elförsäljare med stor andel tillsvidarekunder att hålla låga priser när det gäller fastprisavtalen. Bruttomarginal, genomsnitt 16 företag, öre/kWh Tillsvidarepris vs 12 mån 1-årsavtal vs 12 mån Antalet aktiva kunder ökar Efter schablonreformen förväntades ett ökat antal kunder byta elleverantör. Elförsäljarna erbjöd produkter främst i form av fast- prisavtal i 1-, 2- eller 3-år samt avtal om rörligt pris. Kundrörlig- heten förblev dock låg till en början. Trots relativt standardiserade produkter har kunderna haft svårigheter att jämföra de olika elförsäljarnas erbjudanden. Priserna har ibland redovisats med moms, ibland utan. Härtill har storleken på den fasta avgiften vari- erat vilket försvårat prisjämförelserna. Det förekommer även att leveransstarten eller löptiden varierat. Rörligheten har sedermera ökat, likaså har allt fler omförhandlat sina avtal med den befintliga leverantören. kunder med en förhållandevis stor förbrukning som varit aktiva. Enligt undersökning hade 70 pro- cent av hushållen med elvärme varit aktiva. Den senaste undersökningen som låtit göra visar att av kunderna är aktiva, dvs. bytt leverantör eller omförhandlat avtal. Att kunderna i ökad utsträckningen har omförhandlat avtal ska ses mot bakgrund av den stora prisskillnad som rått mellan fastpris- och tillsvidareavtal . Har bytt elleverantör eller omförhandlat pris Att allt fler kunder är aktiva och väljer fastprisavtal innebär att kunder med tillsvidareavtal minskar. Marginalen i tillsvidareavtalen har sedan avregleringen varit hög och gjort det möjligt att sub- ventionera fastprisavtalen. Denna möjlighet minskar, vilket förbättrar konkurrensläget för nya aktörer utan tillsvidarekunder. Sammanfattning Hinder för befintliga aktörer Befintliga elhandelsbolag ställs inför betydande hinder när det gäller att etablera konkurrenskraftig verksamhet . Detta gäller framför allt: Många befintliga elförsäljare har inte tillgång till egen produktion utan köper in kraft på för försäljning till slutkunder. Volymerna på sjunker, vilket ger försämrad likviditet och därmed sämre möjlighet att köpa in kraft till konkurrens- kraftiga priser. De sjunkande volymerna kan även på lång sikt leda till högre avgifter för aktörerna på . Detta försvårar möjligheterna att etablera konkurrenskraftig verksamhet på medel- lång till lång sikt. Flera större aktörer har haft problem när det gäller kundhan- teringen. Det gäller allt från att administrera leverantörsbyten till fakturering och betalning. För att klara detta krävs i regel investe- ringar i främst IT-system för att kunna etablera konkurrenskraftig verksamhet på kort till medellångsikt. Den konkurrensfördel som befintliga elhandelsbolag har haft jämfört med nya aktörer i form av en kundstock med tillsvidare- avtal kan minska . Enligt en undersökning från ökar antalet aktiva kunder som byter elleverantör eller om- förhandlar avtal. Det torde innebära att kunder med tillsvidareavtal går över till fastprisavtal, där marginalen är väsentligt sämre. En följd härav är att lönsamheten i elförsäljningen skulle kunna minska på lång sikt. För nya aktörer som vill etablera elhandelsrörelse är hindren större än för befintliga elhandelsbolag. Många av de nya aktörerna har haft svårt att etablera konkurrenskraftig verksamhet både . Flera av de aktörer som gick in på marknaden efter schablonreformen är inte längre verksamma. De nya aktörerna möter utöver de befintliga aktörerna hinder även gällande: behov av kostsamma systemlösningar för kundhantering m.m. Ett flertal av de nya aktörer som etablerat sig har historiskt under- skattat riskerna i elhandeln. Marginalerna har varit för låga för att täcka olika risker. De höga priserna på 2001/2002 samt 2002/2003 ledde till högre riskkostnader och flera av aktörerna fick problem med lönsamheten. Enligt krävs det minst ett påslag på mellan 1 till för att täcka in riskerna och därmed etablera konkurrenskraftig verksamhet inom elförsäljning. Vidare överskattade många nya aktörer möjligheten att använda befintliga IT-system. krävs tillgång till omfattande och kost- samma systemlösningar.