sou · GSB3113d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Förslaget kommer ursprungligen från Svensk yrkes- och miljömedicinsk förening och , och har alltså till- styrkt förslaget, som det betonas att den kliniska förank- ringen inom internmedicin och/eller annan bred klinisk specialitet Företagshälsovårdsutbildning samt forskning och utveckling (FoU) bör tillgodoses vid omarbetning av målbeskrivningarna för specia- liteten. Regeringen ansåg att förslaget behövde beredas ytterligare och tillsatte en särskild utredare för att komplettera vad gäller konsekvenser för grundutbildningen av läkare samt för rekrytering till den kliniska forskarutbildningen och forskningen. Uppdraget ska redovisas . Om förslaget till ny specialitet för arbets- och miljömedicin genomförs kommer det att leda till förändringar i specialisttjänst- göringen under utbildningen. Den totala tiden för att få specialist- behörighet blir kortare. Sannolikt kommer utbytet mellan före- tagshälsovården och de yrkes- och miljömedicinska enheterna att öka. Det får förutsättas att specialisttjänstgöringen måste förläggas till både företagshälsovård och arbets- och miljömedicinska enhe- ter. Om förslaget genomförs måste därför ut vem som ska vara huvudman för anställningen och den utbildning som ska ske under tjänstgöringen. Detta måste sannolikt leda till att frågan regleras i avtal mellan landstingen och berörda företagshälsovårds- enheter. Vilka konsekvenser det får för ALI:s företagsläkarutbild- ning är för tidigt att bedöma, men åtminstone övergångsvis måste den nuvarande utbildningen finnas kvar. ALI:s företagssköterskeutbildning går på halvfart och motsvarar alltså 40 poäng. Intagningskraven är leg. sjuksköterska, yrkeserfarenhet och anställning inom företagshälsovård. Medelåldern på dem som går utbildningen är med en spridning . Grundutbildningen för sjuksköterskor omfattar 120 poäng och leder till sjuksköterskeexamen. Dessutom ger den legitimation som leg. sjuksköterska från . Efter detta kan sjuksköters- kor specialisera sig och erhålla specialistsjuksköterskeexamen som t.ex. distriktssköterska. Dessa specialiseringsutbildningar omfattar 40–50 poäng. Företagssköterskeutbildningen är ingen sådan speci- aliseringsutbildning och betraktas inte av som någon medicinsk utbildning. Den ger således ingen specialistkom- petens inom hälso- och sjukvård och yrkestiteln företagssköterska är inte skyddad. Frågan om specialistkompetens var aktuell i Behö- Företagshälsovårdsutbildning samt forskning och utveckling (FoU) righetskommitténs arbete (SOU 1996:138), men utredningen framförde inga förslag. I företagssköterskeutbildningen ingår företagshälsovård 10 poäng (inklusive projektarbete 5 poäng), vetenskaplig teori och metod 5 poäng, ergonomi och yrkesmedicin 10 poäng, psykosocialt arbetssätt och arbetsorganisation 5 poäng, folkhälsa och folkhälso- arbete 10 poäng. Varje utbildningsomgång har cirka 30 deltagare. I startar en kurs och driver alltså två kurser. Utbildning för företagssköterskor bedrivs (pågå- ende kurser avslutas ) också i och . I har utbildning genomförts också tidigare. Utbildningen i och finansieras med de extra förstärkningsmedel som erhölls genom budgetpropositionen . För framtiden har man dock inte tillräckligt med pengar för att kunna bibehålla denna volym, och det finns en oro för att den kompetens som byggts upp i ska försvinna. är det kö till utbildningen. hade man 90 platser och 150 sökande, och många sökande som inte kommer in återkommer . Det finns en grupp sjuksköterskor som vill gå utbildningen men som inte kommer in p.g.a. kravet på anställning. Det kan betecknas som en moment 22-situation: de vill gå utbildningen men kommer inte in för att de inte har anställ- ning inom företagshälsovården och de får inte får anställning för att de inte har utbildningen. Det finns en del funderingar inom om möjligheterna att anordna en sådan utbildning, men det kan bli en del problem med bl.a. praktikplatser. är huvudman för utbildningen men genomför inte hela utbildningen i egen regi. Högst andel utbildningsmoment med ALI-lärare har utbildningen i med . I samtliga utbildningar som genomförs har kontrakt med uni- versiteten om uppdragsutbildning, vilket medför att deltagarna får högskolepoäng. Innehållet i kurserna utvecklas, och man har lagt in mer av kunddialog och ekonomi i företagshälsovårdsblocket. En förstärk- ning som också sker i utbildningen är hälsofrämjande arbete. Fortbildningsbehovet är stort. Företagssköterskor som arbetat länge i företagshälsovården har behov av att förnya sina kunskaper. Det gäller t.ex. arbetsmiljölagen, systematiskt arbetsmiljöarbete, rehabilitering. Företagshälsovårdsutbildning samt forskning och utveckling (FoU) ALI:s arbetsmiljöingenjörsutbildning är en vidareutveckling av den tidigare skyddsingenjörsutbildning, som anordnats av och dess föregångare. Utbildningen går på halvfart och anses motsvara 40 poäng. Antalet platser är ca 25. Vissa kursmoment genomförs i , vissa vid i . Man bedriver bara en utbildningsomgång i taget. I princip går det alltså mellan varje intagning. Delkurserna är obligato- riska men kan läsas i valfri ordning, varför man fyller på om vakanser uppstår. Vissa separata kurser har dubblerats för att till- godose behovet av påbyggnadsutbildning i nya kurser för äldre arbetsmiljöingenjörer – ett exempel är yttre miljö. Mål för utbild- ningen är att arbetsmiljöingenjören ska kunna förebygga eller han- tera varierande arbetsmiljöproblem av teknisk natur, men även kunna leda det systematiska arbetsmiljöarbetet, göra riskbedöm- ningar samt utreda och utbilda i arbetsmiljöfrågor. Antagningskrav är teknisk eller naturvetenskaplig basutbildning på gymnasienivå, yrkesverksamhet och anställning med arbetsmiljö- eller miljöansvar inom företag eller förvaltning. De sökande kan arbeta inom företagshälsovård, företagens egna organisationer för arbetsmiljö/miljöfrågor eller som privata kon- sulter. Deltagarnas utbildningsbakgrund har förändrats . Tidi- gare var den vanligaste gruppen ingenjörer med gymnasiekompe- tens som arbetat med arbetsmiljöfrågor och som ville skaffa sig en formell kompetens. är det vanligast med yngre deltagare, som kommer mer eller mindre direkt från högskolornas treåriga tek- niska utbildningar, t.ex. med inriktning mot maskin- eller livsme- delsteknik, oftast kvinnor. Kravet på anställning anses ha stort värde genom kopplingen till arbetsplatsen och dess möjligheter till att kombinera teori och praktik. Det har enstaka gånger förekommit studiefinansiering via CSN, vilket berott på att deltagare sagts upp p.g.a. arbetsbrist . CSN har alltså i dessa fall accepterat utbildningen som studiemedelsgrundande. Det är inte anställda i företagshälsovården som är den största gruppen i utbildningen. I den utbildning som genomförs nu är det ett par stycken. Den vanligaste gruppen är arbetsmiljöingenjörer i stora företag, som är verksamma i produktionen. kommer de från inbyggd företagshälsovård. Det är oklart vad skälen är till Företagshälsovårdsutbildning samt forskning och utveckling (FoU) att det är få deltagare från genuina företagshälsovårdsföretag. Det kan bero på att kostnaden blir dryg för små företagshälsor. Det kan också bero på svag efterfrågan på tekniska tjänster från före- tagshälsovården i kombination med att stora företag vill ha arbets- miljöingenjörer som är specialiserade på företagets miljö direkt i produktionen. Även om är huvudman och håller ihop och organiserar utbildningen är det inte bara ALI-anställda som genomför kur- serna. är ALI-lärare, från Arbets- miljöverket, resten är forskare från universitet och högskolor, kon- sulter och verksamma arbetsmiljöingenjörer. Varje kurs avslutas med examination och deltagarna erhåller utbildningsbevis, men genom att det är som genomför utbild- ningen ger den inte högskolepoäng. Det har förekommit att elever senare fått utbildningen tillgodoräknad i en senare examen, t.ex. i en fil. Detta beror på examinators bedömning, som kan vari- era. Se vidare avsnittet Om examina och högskolepoäng nedan. 14.3.4Rehabilitering, kvalitetssäkring och projektmetodik för sjukgymnaster och arbetsterapeuter Utbildningen går på halvfart och ger 20 poäng. Mål- grupp är legitimerade sjukgymnaster och arbetsterapeuter med anställning inom företagshälsovården. Legitimerade sjukgymnaster och arbetsterapeuter med verksamhet som anknyter till arbetsmil- jöområdet/rehabiliteringsverksamhet kan även antas (inte egenfö- retagare). Det är dock kö till utbildningen och i första hand antas företagshälsovårdsanställda. Vid senaste antagningen fanns 130 sökande till 28 platser. Det verkar vara vanligt att man står i kö tills man kommer in. Arbetsgivaren betalar lön . Vid antag- ningen avkrävs de intagna ett intyg om att arbetsgivaren är inför- stådd med villkoret att betala lön och medge frånvaro. Utbild- ningen är inte studiemedelsberättigad utan betraktas som upp- dragsutbildning. Kopplingen till yrkesverksamhet anses värdefull. Det är en fördel att kunna kombinera teori med praktiskt arbete hemma och av deltagarna har en koppling till yrkesverk- samheten i sitt avslutande praktikarbete. Utbildningen innefattar projektmetodik, arbetsfysiologi, ergo- nomi, funktionell ergonomi och biomekanik, kvalitetssäkring inom Företagshälsovårdsutbildning samt forskning och utveckling (FoU) arbetsmiljöområdet, rehabilitering, arbetsrelaterade belastningsbe- svär, psykosocial arbetsmiljö och hälsoekonomi. Sjukgymnaster är i majoritet bland deltagarna. Arbetsterapeuter kvoteras in till ett antal av 7 per kurs. De som antas har vanligen arbetat , vanligen 10–15, i klinisk verksamhet och är 30– . Utbildningen genomförs som en uppdragsutbildning i samarbete mellan och . Därigenom får deltagarna högskolepoäng. Kapaciteten är en kurs med knappt 30 plat- ser. genomfördes dock en extra kurs i samarbete med . Yrkestiteln på sjukgymnaster som gått utbildningen och har anställning inom företagshälsovården är vanligtvis ergonom. Det är ingen skyddad yrkestitel – vem som helst kan kalla sig ergonom. Det finns ett behov av fortbildning. Yrkeskåren, och företagshäl- sovården som helhet, behöver uppdateras med nya forskningsrön. genomförs genom samarbete mellan och uni- versiteten i och en magisterutbildning om 45 poäng, som pågår under fem terminer –2006. Inträdeskrav är akademisk utbildning på minst 120 poäng inom endera områdena hälsovetenskap, teknik eller sam- hälls/beteendevetenskap varav minst 40 poäng hänför sig till ämnen inom ergonomi. Utbildningen är tvärvetenskaplig. De som går den är oftast ergonomer eller arbetsmiljöingenjörer. Utbildningen finansieras på samma sätt som övriga här redovisade utbildningar, dvs. finansierar utbildningen och de deltagandes arbetsgivare förväntas stå för erforderlig tjänstledighet och övriga omkostnader. 14.3.6Arbetsorganisation och förändringsarbete – vidareutbildning för beteendevetare inom företagshälsovård Utbildningen motsvarar 10 poäng och går på knappt halvfart . De 10 poängen anses tunga. Utbildningen skulle enligt lätt kunna byggas ut till 20-poängnivå. genomför en kurs med 25 platser . Företagshälsovårdsutbildning samt forskning och utveckling (FoU) Förkunskapskraven är lägst fil kand. (120 poäng) med beteende- vetenskaplig inriktning, inklusive minst 40 poäng i psykologi, vidare anställning i företagshälsovård eller sysselsatta med perso- nalfrågor i andra organisationer. Inom har diskuterats att sänka kravet på 40 poäng i psykologi. Det finns många som inte fyller det men som enligt ALI:s bedömning skulle bli utmärkta per- sonalkonsulenter (som är den vanligaste yrkestiteln på beteende- vetarna i FHV). Att ha arbete i någon form är nödvändigt för att kunna genom- föra projektarbete i egen organisation. Studiemedel utgår inte. Det förutsätts att arbetsgivaren betalar lön – men i en del fall kräver arbetsgivaren att projektarbetet ska kunna debiteras extern kund. Till skillnad från de övriga företaghälsovårdsutbildningarna är det ingen större kö till utbildningen. Nuvarande kurskapacitet synes i stort täcka behovet. Vad detta beror på är oklart. I samband med att beteendevetarutbildningen nystartades i janu- ari 2002 efter den lagts ned 1997 p.g.a. besparingar, skedde föränd- ringar i utbildningens inriktning. För detta användes en del av de extra medel som tillförts för metodutveckling enligt regeringens 11-punktsprogram. Den tidigare utbildningen var individinriktad, dvs. mot att behandla individer. ligger fokus på förebyggande insatser på organisationsnivå – systematiskt arbetsmiljöarbete, arbetspsykologi, förändringsstrategier, pedagogik. Detta anses vara ett starkt växande behov i företagshälsovårdens verksamhet. 14.4Förhållanden och synpunkter av betydelse för utredningens bedömningar I det följande finns en kortfattad redovisning av ett antal förhållan- den och uppfattningar av betydelse för överväganden om utbild- ning av personal för företagshälsovården. 14.4.1Slutsatser av ovanstående genomgång av nuvarande utbildning Det finns vissa gemensamma drag i ALI:s utbildningar. De går på högst halvfart, deltagarna förutsätts ha en anställning och utbild- ningen sker alltså på betald arbetstid. Detta har fördelar genom kopplingen till aktiv yrkesverksamhet, men innebär också ett Företagshälsovårdsutbildning samt forskning och utveckling (FoU) stressmoment eftersom den tid som kan frigöras i arbetet inte alltid svarar mot vad utbildningen kräver. Betecknande för utbildningarna är att medelåldern på deltagarna är rätt hög. De går inte vidare mer eller mindre direkt efter sin grundutbildning utan har i allmänhet först som yrkesverk- samma. Det kan ha fördelar men medför också att tjänstgöringsti- den i företagshälsovården efter genomgången utbildning blir rela- tivt kort. har ansvaret för samtliga utbildningar, men genomför vissa utbildningar som uppdragsutbildning i samverkan med universitet. Så är fallet med företagsläkarutbildningen i (men inte i ), företagssköterske- och ergonomutbildningen, vilket leder till att utbildningarna automatiskt får ett akademiskt merit- värde. Beteendevetar- och arbetsmiljöutbildningarna drivs av , även om externa lärare används. En konsekvens av nuvarande system är att utbildningarna inte berättigar till studiemedel. En annan skillnad är hos vilken arbetsgivare deltagarna är anställda. Medan företagsläkare och företagssköterskor nästan ute- slutande har anställning inom företagshälsovård kan de övriga grupperna vara anställda hos andra arbetsgivare, dock med uppgif- ter som har anknytning till arbetsmiljön. I kapitel 13, Personalförsörjning, finns en uppskattning av antalet anställda i företagshälsovården och åldersstrukturen för de olika yrkeskategorierna. Därav framgår att det finns behov av en omfat- tande ersättningsrekrytering . Dessutom kan förväntas att de förslag utredningen lägger kommer att öka efterfrågan på både godkänd företagshälsovård och utbildad personal. Det förslag till medfinansiering som regeringen framlagt i proposition 2004/05:21 kan också förväntas öka efterfrågan. Även de avtalsslutande parternas ökande aktivitet i arbetsmiljö- och företagshälsovårdsfrågor, som beskrivits i kapitel 4, kan komma att leda till en ökande efterfrågan på företagshälsovård av god kvalitet. Den nuvarande utbildningskapaciteten är klart otillräcklig även i det lägsta tillväxtalternativet. I kapitel 4 finns också en redovisning av vilka tjänster som före- tagshälsovården levererar, vilka tjänster som efterfrågas och bedömningar av hur efterfrågan kan komma att förändras. Företagshälsovårdsutbildning samt forskning och utveckling (FoU) ger en antydan om att balansen mellan de olika grupperna kan komma att förskjutas. En rimlig slutsats av detta är t.ex att efter- frågan på beteendevetare bör öka. Det är emellertid svårt att bedöma i vilken omfattning efterfrågan ökar, eftersom detta är beroende av vilka tjänster arbetsgivare väljer att anlita extern kom- petens för. Hur väl företagshälsovården lyckas att försvara och öka sina marknadsandelar är beroende av vilken kvalitet tjänsterna har och hur väl de svarar mot behoven. Kvaliteten i företagshälsovår- dens verksamhet är också en viktig förutsättning för möjligheterna att rekrytera och utbilda personal. En annan faktor som påverkar dimensioneringen är hur stor medverkan företagshälsovården får i sjukskrivnings- och rehabili- teringsprocessen. Det kan förutsättas att dess medverkan kommer att öka p.g.a. arbetsgivarens medfinansieringsansvar, försäkrings- kassans behov av experthjälp vid bedömningar av arbetsförmåga och rehabiliteringsinsatser och helt enkelt också p.g.a. att företags- hälsovården i jämförelse med andra aktörer är den instans som har bäst kompetens och möjligheter att göra sådana bedömningar. Eftersom orsakerna till sjukfrånvaro ofta är komplexa är det inte bara den medicinska personalen som behöver involveras, utan det krävs multidisciplinära insatser. Statens uppdrag till att bedriva utbildning är inte tydligt. finns särskilda anslag för ändamålet, men något distinkt uppdrag har inte institutet. har inte heller monopol på att bedriva företagshälsovårdsutbildning. Genom att det inte finns några krav på att personalen ska ha en viss utbildning bedömer ytterst företagshälsovårdsföretagen själva vilken personal de anställer. Universitet och högskolor har vidare stor frihet att inom ramen för högskoleförordningen själva anordna utbildning, och det finns ett utbud av utbildningar och kurser som riktas mot arbets- miljöområdet. Som exempel kan nämnas tan/som har ett hälsopromotionsprogram på 120 poäng och som erbjuder en magisterutbildning i arbetsmiljöledning. De förslag utredningen lägger om en tydligare definition av god- känd företagshälsovård innebär att staten tar på sig ett ansvar för att det finns tillgång till företagshälsovård med en viss kvalitet. Företagshälsovårdsutbildning samt forskning och utveckling (FoU) kraven för godkännande ligger som nämnts krav på utbildning. Det innebär att staten också – i samverkan med övriga intressenter i företagshälsovården – måste definiera vilken utbildning som ska vara tillräcklig och se till att den utbildningen finns tillgänglig. Det bör finnas ett sammanhållet statligt ansvar, men detta behöver inte innebära att all utbildning ska bedrivas av en aktör eller i en bestämd form. Utbildningssystemet får inte bli statiskt – det måste kunna utvecklas i takt med nya kunskaper och nya förutsättningar, och måste i sig kunna var en viktig utvecklingsfaktor för företags- hälsovården. Till detta återkommer utredningen i slutet av kapitlet. Det finns många intressenter i utbildningen. har uttryckt önskemål om ett bättre preciserat uppdrag och examinationsrätt. har till utredningen överlämnat ett doku- ment med sina sammanfattande synpunkter på utbildningarnas framtida organisation och huvudmannaskap. Där framgår bl.a. att anser att institutet bör vara en nationell kvalitetsgarant för utbildningarna, med ett övergripande ansvar för utformning, inne- håll och utvärdering. framhåller också sin tvärdisciplinära kun- skap och överblick som inte finns vid någon annan institution och att institutet avser att förstärka sin företagshälsovårdsrelevanta FoU och att denna och utbildningen för företagshälsovården bör sammanfalla under samma institution. Engagemanget i utbildning av företagshälsovårdspersonal har hos skapat en insikt om att den påtagliga bristen på FoU inom företagshälsovården är ett bekymmer och att företagshälsovården varit så gott som osynlig i debatten om den ökande ohälsan. Utbildning för företagshälsovårdspersonal måste ha en koppling till relevant FoU och att detta kräver att den som ansvarar för utbild- ningen också måste ha en överblick över den aktuella forskningen. Utredningen har mottagit en skrivelse från de arbets- och mil- jömedicinska klinikerna i , och rörande före- tagshälsovårdsutbildningarnas organisering och dimensionering. De arbets- och miljömedicinska klinikerna kallades tidigare yrkes- och miljömedicinska kliniker, men håller på att byta namn. De är regionspecialiteter inom sjukvårdsregionerna, vilket innebär att de är gemensamma för flera landsting, och har uppgiften att utreda och förebygga ohälsa förorsakad av faktorer i arbets- och omgivningsmiljön. De är dessutom kopplade till universitetens medicinska fakulteter där FoU bedrivs. Tjänster som professor eller lektor vid dessa fakulteter kan enligt 3 kap. 8 § högskolelagen (1992:1434) vara förenade med anställning som specialistutbildad Företagshälsovårdsutbildning samt forskning och utveckling (FoU) läkare vid sådan sjukvårdsenhet som är upplåten för medicinsk utbildning och forskning. I skrivelsen föreslås en utbildning med regionalt baserad basut- bildning, som kan bidra till att lösa den nu bristande kapaciteten för företagshälsovårdsutbildningen. Utbildningen föreslås bli uni- versitetsanknuten och förläggas till några av de orter där det nu finns arbets- och miljömedicinska universitetsavdelningar och kli- niker, och med tillförsel av kompetens från arbetsvetenskapliga institutioner, tekniska högskolor och psykologiinstitutioner. Detta skulle leda till en kundanpassad arbetsrelaterad och klinisk anknyt- ning. bör utbildningen av företagshälsovårdspersonal in i det normala utbildningssystemet, men övergångslösningar anses sannolikt nödvändiga upp till 5–framåt. Statskontoret behandlade utbildningsfrågorna i sin rapport 2001:29, Utnyttja företagshälsovården bättre. I rapporten redovisas ett antal problem med den nuvarande utbildningen: bristande utbildningskapacitet i förhållande till behoven, behov av utveckling av utbildningarna, bl.a. mot mer av gemensam utbildning för olika yrkeskategorier, osäkerheten i ALI:s prioriteringar och att saknar examinationsrätt. Statskontoret pekade också på ett antal yrkesspecifika problem. I rapporten pekades också på att vid- tagit ett antal åtgärder för att prioritera utbildningsfrågorna. Stats- kontoret förordade också att utbildningsvolymen skulle utökas genom förläggning av utbildning till de yrkesmedicinska klinikerna i och . Statskontoret redovisade också alternativ för en framtida organi- sation för företagshälsovårdsutbildning: 1.Nollalternativet – samma ordning som förutom smärre justeringar 2.ALI är beställare av utbildning och universitet/högskolor utförare 3.ALI:s företagshälsovårdsutbildningar ges högskolestatus 4.Företagshälsovårdsutbildningarna flyttas till universitet Efter överväganden om för och nackdelar med de olika alternativen stannade Statskontoret för att långsiktigt rekommendera alterna- tiv 4. Statskontorets rapport har remissbehandlats. De remissinstanser som yttrat sig har antingen rekommenderat alternativ 3 eller alter- nativ 4. Alternativ 3 stöds av , , Försäkrings- Företagshälsovårdsutbildning samt forskning och utveckling (FoU) kasseförbundet (på kort sikt), FSF, LO, , Landstingsför- bundet och , , Verkstadsindustrier, medan alternativ 4 stöds av RFV, Högskole- verket, Yrkes- och miljömedicinska kliniken i , (på lång sikt) allmänna försäkrings- kassa och Legitimerade sjukgymnasters förbund. Det finns synpunkter på utbildningen från de flesta yrkesgrup- perna, men de som tydligast artikulerar intresse av förändring är företagssköterskornas och arbetsmiljöingenjörernas yrkesorgani- sationer. för företagssköterskor vill att utbild- ningen ska leda till en specialitet och ha en skyddad yrkestitel. Dessutom vill de att utbildningen ska ge högskolepoäng. Skydds- och arbetsmiljöingenjörerna2 är organiserade i Före- ningen Teknisk Företagshälsovård (FTF Arbetsmiljö). En majori- tet av arbetsmiljöingenjörerna vill att utbildningen ska ge högsko- lepoäng. Det största problemet är dock att arbetsmiljöingenjörerna är en minskande grupp i företagshälsovårdsföretagen och att påfyll- ningen av nyutbildade är liten – de flesta som utbildas är pro- duktionstekniker i stora företag. Efterfrågan på tekniska tjänster från företagshälsovården är för dålig och det är svårt att få lönsam- het i de tekniska tjänsterna.