sou · GSB3113 · 2005-01-01 00:00:00 — Kon- ventionsstaterna har bl.a. förbundit sig att utforma och genomföra en enhetlig nationell politik avseende säkerhet, hälsa på arbetsplat- ser och arbetsmiljö. Främsta syftet skall vara att förbättra säkerhe- ten på arbetsplatsen samt förebygga arbetsrelaterade olyckor och skador. Den sociala stadgan har omarbetats och förelig- ger den reviderade sociala stadgan. har ratificerat den revi- derade sociala stadgan med undantag av bl.a. arti- kel 3.46. Av artikel 3.4 i den reviderade stadgan framgår att konventions- staterna skall främja utvecklingen av företagshälsovård som har en huvudsakligen förebyggande och rådgivande funktion för alla arbetstagare. Vidare framgår av stadgans tillägg del II att beträf- fande nämnda artikel skall funktionerna, organisationen och de organisatoriska förhållandena för dessa tjänster bestämmas enligt nationella lagar eller förordningar, kollektivavtal eller andra åtgär- der som är lämpliga med hänsyn till de nationella förhållandena. undantog artikel 3.4 från ratifikation i avvaktan på det då pågående utredningsarbetet beträffande företagshälsovården. Arbets- marknadsutskottet anförde att man förutsatte att regeringen skulle återkomma till med förslag angående den förebyggande hälsovården. Artikel 3.4 är fortfarande inte ratifice- rad. 4.6Beskrivning av företagshälsovårdsbranschen och dess kunder Svensk företagshälsovård har genomgått stora förändringar sedan det centrala arbetsmiljöavtalet mellan SAF, LO och PTK sades upp 1992 och statsbidraget upphörde året därefter. Avregleringen ledde till en successiv marknadsanpassning och till en strukturrationali- sering till färre men större enheter. Därmed förändrades också ägarbilden. Många av de tidigare gemensamt ägda företagshälso- vårdscentralerna ombildades till eller köptes upp av vinstdrivande 1997/98:82 s. 19 f., bet. 1997/98AU12, rskr. 1997/98:187. Antalet anställda i företagshälsovårdsbranschen minskade med ungefär en tredjedel. Det finns inga absolut säkra uppgifter om hur stor företagshäl- sovårdsbranschen är, vare sig i fråga om antal företag eller enheter eller antal anställda. Det finns ingen anmälnings- eller registre- ringsplikt och det sker ingen samlad registrering i samband med certifiering. En besvärande omständighet är att begreppet företags- hälsovård inte är tydligt definierat. När begreppet används i t ex officiell statistik kan det avse allt från kvalitetssäkrad fullständig företagshälsovård till en enskild sjukgymnast. De källor som finns tillgängliga är framförallt SCB:s arbetsmil- jöundersökningar och de enkätundersökningar Statskontoret genom- förde i samband med rapporten 2001:29 Utnyttja företagshäl- sovården bättre. Dessutom har i samverkan med , inom ramen för de av regeringen inom 11- punktsprogrammet avsatta medlen för att stärka metodutveck- lingen inom företagshälsovården, genomfört en analys av effek- terna av nuvarande kvalitetssäkringssystem7. Vidare finns underlag i antologin sjukfrånvaron – sanning och konsekvens i ett kapitel av och , Kan företagshäl- sovården lösa sjukskrivningskrisen?, som innehåller några data från en enkätstudie till företagsledare och fackliga förtroendemän i cirka 1000 företag med frågor om arbetsmiljöproblem och utnytt- jande av företagshälsovårdens kompetens. Slutligen har en del underlag erhållits från Föreningen svensk företagshälsovård8 och från de yrkesföreningar som finns för personal inom företagshälso- vården. Detta avsnitt baseras i huvudsak på de nu uppräknade underlagen. 4.6.2Antal företag och enheter I samband med urvalet till Statskontorets enkätundersökning uppskattades antalet företagshälsovårdsenheter till 672. De senaste uppgifterna som är tillgängliga har tagits fram av Företagsläkarfö- reningen och Föreningen svensk företagshälsovård (FSF) inför de 7 Arbetslivsrapport nr 2003:17 samt slutrapporten , kvalitet, kundnytta- metodutveckling inom företagshälsovården (AV och , ). 8 Föreningen Svensk företagshälsovård (FSF) är en ideell och obunden organisation som funnits med syftet att på ett samlat sätt företräda branschens intressen. Huvuddelen av företagshälsovårdsföretagen och inbyggda företagshälsovårdsenheter är anslutna till föreningen. utbildningar av primärvårdsläkare och företagshälsovårdspersonal som genomförs i syfte att öka säkerheten i sjukskrivningar och arbetsförmågebedömning. Antalet enheter är 724. Det finns ingen entydig definition av företagshälsovårdsenhet. Av de 724 redovisade enheterna är enligt FSF uppskattningsvis 100–150 filialer, varför det egentliga antalet är cirka 600. Antalet juridiska personer, dvs. företagshälsovårdsföretag, uppskattades i en delrapport i AV:s och ALI:s ovannämnda slutrapport tens Kvalitet Kundnytta – Metodutveckling inom företagshälso- vården () till cirka 250, vilket hänger samman med den strukturrationalisering som skett. De två största bolagen, Pre- via och Feel Good, har tillsammans cirka 130 enheter och även i branschen i övrigt har mindre enheter köpts upp eller gått tillsam- mans i större organisationer. Av nedanstående tabell över länsvis fördelning av de ovan- nämnda 724 enheterna framgår att det finns en spridning över hela landet. Antal förvärvsarbetande per län har infogats i tabellen: Antal företagshälsovårdsenheter per län Anmärkning till tabellen: Som förvärvsarbetande (eller det synonyma begreppet sysselsatta) räknas alla som bedöms ha utfört i genomsnitt minst en timmes arbete ; även de som varit tillfälligt frånvarande , t.ex. p.g.a. sjukdom, ingår. Statskontoret redovisade i sin rapport att det i nästan varje kom- mun finns tillgång till minst en företagshälsovårdsenhet. Antalet inbyggda företagshälsovårdsenheter har minskat som en följd av strukturrationaliseringen och den strävan som funnits i många företag och myndigheter att renodla verksamheten till sin kärnverksamhet, vilket lett till avyttring av uppgifter som inte hör dit, t.ex. företagshälsovård. I en delrapport i AV:s och ALI:s ovan- nämnda uppskattas antalet inbyggda företagshälsovårdsenheter till 166, varav 22 är kommunala och 27 landstingskommunala. 4.6.3Antal anställda och åldersfördelning Antal anställda i branschen redovisades i Statskontorets rapport och kan sammanfattas på följande sätt. Ergonomer, leg sjuk- Övrig personal (chefer) (i adm. Uppgifterna i Statskontorets rapport baseras på en enkät till före- tagshälsovårdsbranschen, som hade ett rätt stort bortfall. De siffror som redovisades i rapporten räknades upp till totalnivå för riket, vilket innebär att det finns en viss osäkerhet i redovisningen. De bedömningar av ersättnings- och tillväxtrekryteringsbehov som finns i tabellen är knappast längre intressanta eftersom det nu handlar om att försöka uppskatta detta för perioden framemot . Till detta återkommer utredningen i kapitel 13. Statskontoret beräknade i sin ovannämnda rapport på basis av en enkätundersökning till företag och offentliga förvaltningar antalet anställda som omfattas av företagshälsovård till ca 2,6 miljoner. Enligt Statskontorets uppskattning innebär det att ca 1 miljon arbetstagare saknade företagshälsovård. Större delen – närmare 750 000 anställda – som saknade företagshälsovård fanns i småfö- retag. Antalet offentliganställda med tillgång till företagshälsovård beräknades till 1,2 miljoner och antalet privatanställda till 1,4 mil- joner. Andelen anställda som omfattas av företagshälsovård blir enligt denna beräkning . Enligt och arbetsmiljöundersökning 1999 var andelen sysselsatta med företagshälsovård (obs skillnaden mellan anställda och sysselsatta; antalet sysselsatta var ca 4 miljoner, antalen anställ- da ca 3,6 miljoner). Statskontoret redovisade enkätsvaren nedbrutet på olika arbets- givare och typ av stöd. I tabellen nedan redovisas andel i procent av företag/myndigheter som anlitar egen personal, företagshälsovård och annan extern konsult för att förebygga ohälsa och olycksfall samt för rehabilitering: Statliga myndigheter 2–49 Statliga myndigheter 50–199 Företag 2–49 anställda Företag 50–199 anställda Företag 200 anställda eller mer Totalt sett är det alltså hälften av alla arbetsgivare som utnyttjar företagshälsovård genom avtal eller tillfällig användning. Det är de minsta företagen, med upp till 49 anställda, som avviker kraftigt från mönstret och genom sitt stora antal också drar ned totalsiffran på andelen företag och myndigheter med tillgång till företagshälso- vård. Småföretagen med upp till 49 anställda utgör av antalet arbetsgivare (företag och myndigheter), men har bara knappt en fjärdedel av antalet anställda. SCB:s arbetsmiljöundersökningar görs på uppdrag av som tilläggsfrågor till . Det innebär att frå- gorna ställs till individer, inte till företag eller myndigheter. Den senast redovisade undersökningen gjordes –och redovisades . I undersökningen finns ett block av frågor om företagshälsovård. Det bör observeras att det finns en osäkerhet i svaren. Begreppet företagshälsovård är inte definierat. Det innebär att det är de sva- randes uppfattning om vad som är företagshälsovård som styr. Som nämndes i kapitel 1 finns det många uppfattningar om vad före- tagshälsovård är. Det finns också ett bortfall som bl.a. medför att tidsbegränsat anställda blir underrepresenterade i svaren. Totalt av de svarande uppger sig ha tillgång till företagshälsovård. Det är en minskning . Det innebär en fortsättning på den nedgång i tillgång 9 Arbetsmiljön 2003, Statistiska meddelanden AM 68 . på företagshälsovård som kunnat iakttas . har andelen som uppger sig ha tillgång till företagshälsovård minskat med . var an- delen med tillgång till företagshälsovård . På totalnivå är det nästan inga könsskillnader. Enligt samman- lagd data från undersökningarna 1999, 2001 och 2003 är det av männen och av kvinnorna som uppger sig ha tillgång till företagshälsovård. Det är en stor spridning i tillgången till företagshälsovård mellan olika näringsgrenar. Könsfördelningen inom varje näringsgren är dock i huvudsak jämn. Spridningen mellan näringsgrenarna är san- nolikt till betydande del en avspegling av företagsstorlek inom de olika näringsgrenarna. Där andelen småföretag är hög sjunker till- gången till företagshälsovård. Högst andel svarande som uppger sig ha tillgång till företagshäl- sovård har näringsgrenarna Offentlig förvaltning och försvar (87,), finansiell verksamhet (86,), utvinning av mine- ral och tillverkning (80,). Byggverksamhet ligger på . Lägst andel har branscherna specialiserad detaljhandel och hotell- och restaurangverksamhet med 25,5 pro- cent. En viss skillnad mellan könen finns på frågan Besök/bedömning av företagshälsovården Här svarar av männen och av kvinnorna ja på frågan. Relateras frå- gan till dem som uppgett att de har tillgång till företagshälsovård är det nära varannan man och inemot av kvinnorna med tillgång till företagshälsovård som fått del av någon insats. Vad insatsen bestått i framgår inte. Underlaget medger inte heller någon analys av vad skillnaden mellan könen beror på. En möjlig förklaring kan dock finnas om man mellan olika när- ingsgrenar jämför andelen som har tillgång till företagshälsovård och andel som haft kontakt. Inom näringsgrenen Utvinning av material och tillverkning (dvs. industrin) har tillgång till företagshälsovård, och av männen och 41,4 pro- cent av kvinnorna, dvs. mer än hälften, har haft kontakt med den. Inom näringsgrenen Hälso- och sjukvård, sociala tjänster och vete- rinärverksamhet, som domineras av kommunal- och landstings- verksamhet, är tillgången till företagshälsovård också relativt god (70,), men det är av männen och av kvinnorna som haft kontakt. Det kan bero på att kommuner och landsting använder företagshälsovården mindre – som framgår senare är genomsnittskostnaden lägre – och det kan också bero på att det i kommuner och landsting inte är ovanligt att de anställda måste ha tillstånd från arbetsledningen för att kontakta företagshälsovården. I avsnitt 4.1 ovan finns en beskrivning av vad företagshälsovården enligt gällande regler har för uppgifter, och det är en del av det företagshälsovården levererar till sina kunder. Därutöver förkom- mer andra tjänster, vilket är naturlig med tanke på att företagshäl- sovårdsföretagen lever på en marknad och är intresserade av att tillhandahålla det kunderna efterfrågar. Det kan gälla frivilliga häl- sokontroller, friskvård eller hälsobefrämjande insatser. Statskontoret redovisade i sin ovannämnda rapport följande för- delning av tjänsteutbudet , baserat på en enkät till företagshäl- sovårdsföretag: Företagshälsovårdens fördelning av sin verksamhet: Aktiviteter, procent: Fördelning av verksamheten på olika aktiviteter Arbete enligt systematiskt arbetsmiljöarbete Första hjälpenutbildning, krishantering Utbildning/träning av riskgrupper i rehabiliterande syfte Delsumma för aktiviteter avseende arbetsgivarens ansvar enligt lag och andra författning. Utbildningsaktiviteter (ej rehab.) Handledning och stöd riktad till chef Hälsoundersökningar (ej lagstadgade) Arbetsskador (utredningar, bedömningar) Totalsumma för all verksamhet Klassningen i tabellen på verksamhetsaktiviteter som ingår respek- tive inte ingår i arbetsgivarens ansvar enligt lag och annan författ- ning kan diskuteras. En del av de aktiviteter som i tabellen angetts ligga utanför arbetsgivarens åligganden kan mycket väl vara sådant som arbetsgivaren har att göra enligt lagen. Den viktiga slutsatsen är dock att en väsentlig del av tjänsteutbudet avser sådant som inte ingår i den definition av företagshälsovård som kan utläsas ur lag- stiftningen. En reflektion är att det är en ganska spretig bild som framträder. Den största volymen har rehabiliteringsinsatser (utre- dande och behandlande), som utgör ungefär en femtedel av verk- samhetsvolymen. Noterbart är också att de områden som utifrån lagstiftningen skulle kunna förväntas ha stort inslag i verksamhe- ten, systematiskt arbetsmiljöarbete, tekniska tjänster och organisa- tionsutveckling, uppvisar låga värden. arbetsmiljöundersökning ställdes en del frågor om företagshälsovård, som inte ställts tidigare, varför jämförbarhet saknas med tidigare undersökningar. Man bör komma ihåg att det är av de tillfrågade som uppgett sig ha tillgång till före- tagshälsovård och att alla av dem kanske inte har kännedom om vilka insatser företagshälsovården gjort. Av dem som har tillgång till företagshälsovård uppger (kvinnor 25,9, män ) att företagshälsovården har besökt arbetsplatsen . På frågan om företagshälsovården har gjort en bedömning av arbetssituationen för den enskilde svarar 29,5 pro- cent (kvinnor 27,2, män ) att så är fallet. På frågan om företagshälsovården besökt arbetsplatsen eller på annat sätt gjort en bedömning av arbetsmiljön svarar (kvinnor 40,1, män ) av dem som har tillgång till före- tagshälsovård jakande. En tilläggsfråga ställdes till dem som fått någon form av insats från företagshälsovårdens om vad insatsen gällde, och här finns alltså en möjlighet att få en kompletterande bild av företagshälsovårdens insatser. Svaren fördelas enligt föl- jande: Företagshälsovårdens insatser fördelat på problem och kön Arbetsställningar, arbetsrörelser eller tungt arbete Hög arbetsbelastning eller stress Samarbete eller relationer på arbetsplatsen Anpassning av arbetsuppgifter eller rehabilitering Teknisk utrustning (maskiner, belysning, buller etc.) Företagshälsovårdens insats bedömdes som mycket bra eller ganska bra av (kvinnor 67,9, män ). 4.6.6Vad efterfrågar kunderna och hur ser dialogen med företagshälsovården ut? Det finns några olika undersökningar som ger en bild av vad det är för tjänster från företagshälsovården som kunderna efterfrågar och använder. Undersökningarna är inte jämförbara sinsemellan. Statskontoret ställde i sin företagsenkät frågor om vilka arbets- miljöfrågor företag och myndigheter normalt anlitar företagshälso- vården för. Om man bortser från att de allra minsta företagen avvi- ker kraftigt genom att anlita företagshälsovården i avsevärt lägre omfattning, framträder bilden att företagshälsovården genomgå- ende anlitas mest för de klassiska företagshälsovårdstjänsterna, dvs. vid ergonomiska problem och belastningsskador. Värden på mer än eller redovisas för kommuner, kommun- delar, landsting, statliga myndigheter och företag med minst 200 anställda. Ett mycket högt nyttjande noteras också för kommuner, kommundelar och landsting vid rehabiliteringsfall, psykiska och fysiska arbetsmiljön, missbruksfrågor och kemiska hälsorisker. Även statliga myndigheter med minst 200 anställda och företag med minst 200 anställda redovisar höga tal för dessa områden. Minst nyttjande av företagshälsovård redovisas i frågor om arbets- organisation. I sådana frågor är det endast landsting, kommuner och kommundelar som i ganska stor utsträckning anlitar företags- hälsovård. I delprojektet av effekterna av nuvarande kvalitets- system, som redovisas i AV:s och ALI:s slutrapport från sitt metodutvecklingsprojekt10 redovisades i hur hög andel företags- hälsovårdsföretagen är förstahandsalternativ när det gäller några väsentliga arbetsmiljöfrågor. 10Kompetens Kvalitet Kundnytta - Metodutveckling inom företagshälsovården 11Enligt AML ska företagshälsovården ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. Däremot finns inga krav på expertkunskaper i produktivitet. Resultaten från denna undersökning visar att kunddialogen är av central betydelse för hur kundföretagen upplever nytta av företags- hälsovårdens insatser. Det visar sig också att kunddialogen har stor betydelse för förbättring av vad som brukar kallas beställarkom- petens. När företagshälsovårdsföretaget erbjuder tjänster ur en produkt- katalog, om resultatredovisningen är otillräcklig, när företagshälso- vården betar av timbanken, då upplever kunden att resultatet av tjänsten inte skapar kundnytta och att resultatet inte kan mätas i kundföretagets egen verksamhet. Företagshälsovården upplevs som passiv, Motsvarande gäller också företagshälsovårdsleverantörer som säljer företagshälsovård och använder mer eller mindre tro- värdiga koncept. I de fall då företagshälsovårdsföretaget hjälper kunden att i dia- log identifiera problem, föreslå en lösning, stödja genomförandet och redovisa resultat upplevs tjänsten som både nyttig och pris- värd. Detta är naturligt med hänsyn till att de intervjuer som gjor- des med kundföretagen visar att företagshälsovårdens kunder är problem- och resultatorienterade och kostnadsmedvetna. Beställarkompetens är dock inte enbart eller ens huvudsakligen en effekt av dialogen mellan företagshälsovården och dess kunder. I första hand måste behoven komma fram i det systematiska arbets- miljöarbetet. Utredningen har noterat att det är en allmän uppfatt- ning bland de fackliga organisationerna att samverkan i arbetsmil- jöfrågor har försvagats, vilket försämrar förutsättningarna att pla- nera vilka insatser företagshälsovården bör göra. Detta bekräftas av arbetsmiljöundersökning, enligt vilken bara hälften av skyddsombud och ledamöter i arbetsmiljökommittéer anser sig ha ett gott eller mycket gott inflytande i det systematiska arbetsmiljö- arbetet. I antologin sjukfrånvaron – sanning och konse- kvens12 redovisas i ett kapitel av och , Kan företagshälsovården lösa sjukskrivningskrisen?, data från en enkätstudie till företagsledare, fackliga förtroendemän och befattningshavare inom företagshälsovården i cirka 1000 sta- tistiskt utvalda företag med minst 50 anställda med frågor om arbetsmiljöproblem och utnyttjande av företagshälsovårdens kom- petens. En fråga som ställdes var hur ofta företagshälsovården tjänster nyttjas för att få hjälp med olika insatser som rör arbets- Redovisningen pekar på att företagens representanter och företagshälsovården gör kraftigt olika bedömningar av i vilken omfattning företagshälsovården används. Till en del kan det bero på skillnader i referensramar, men hade det handlat om en mark- nadskartläggning hade funnits anledning till oro. Som exempel på skillnaden kan nämnas att av företa- gens representanter anger att företagshälsovården används ofta eller mycket ofta i samband med ergonomiska problem och belast- ningsskador medan av företagshälsovårdens befatt- ningshavare anser det. Liknande skillnader finns i fråga om psykisk arbetsmiljö som t.ex. trivsel, samarbetsfrågor, hot om våld m.m. (11–), rehabilitering (25–), allmänt konsult- stöd som t.ex. utbildning, information mm (15–), frågor som rör arbetets organisation (4–). Skillnaden är mindre när det gäller allmänna sjukvårdsinsatser som exempelvis allmän mottagning och hälsoundersökningar (40–) och under- sökning och analys av sjukfrånvarons orsaker (10–). Liksom i de båda tidigare redovisade undersökningar visar det sig även här att företagshälsovården spelar en liten roll i frågor rörande arbetets organisation. Det är också låga värden på undersökning och analys av sjukfrånvarons orsaker. Det bör noteras att det mate- rial som resultaten bygger på insamlades 1999–2000. Sjukfrånvarostatistiken visar på växande problem med psykoso- ciala diagnoser som har ett samband med arbetsorganisationen. Att företagshälsovårdens marknadsandel när det gäller arbetsorganisa- tion är liten kan tyda på att kunderna uppfattar kompetensen som låg eller att arbetsorganisationsfrågorna snarare betraktas som managementfrågor än arbetsmiljöfrågor. I Statskontorets enkät till företagshälsovårdsföretagen ställdes frågor om hur de trendmässigt ser på utvecklingen av sitt tjänsteut- bud. När det gäller organisationsutveckling var det som räknade med oförändrad och med ökad volym. Där- emot var det som räknade med ökad volym inom arbetsuppgiften stress och inom arbetsuppgiften utbrändhet. Det tyder på att företagshälsovården framförallt arbe- tar utifrån ett individperspektiv, inte ett organisationsperspektiv. 4.6.7Värdering av det branschen levererar Utförliga redovisningar saknas. Det kan bero på att företagshälso- vårdsföretagen opererar på en marknad, och i en marknadssituation är det normalt att kundundersökningar, omvärldsanalyser och annat av värde för konkurrenterna stannar inom företaget. Det kan också bero på att företagshälsovårdsbranschen inte varit föremål för forskning eller utvärdering, åtminstone inte . I den ovannämnda rapporten från delprojektet av effekterna av nuvarande kvalitetssystem finns dock vissa uppgif- ter. De frågor som projektet sökte ge svar på var: 1.Går det att visa att företagshälsovårdsföretag som är tredjepartscertifierade mot kvalitetssäkringssystemet levererar tjänster med högre upplevd faktabaserad kundnytta än före- tagshälsovårdsföretag som inte är tredjepartscertifierade? 2.På vilket sätt får företaget/arbetsplatsen stöd i sitt systematiska arbetsmiljöarbete. () Vem levererar kompletterande stöd/kompetens/tjänster? 3.Är kundföretagens uppfattning att företagshälsovården i första hand erbjuder sjukvårdstjänster? 4.Företagshälsovårdsbranschens utveckling –2002. Inriktningen var från början att intervjua företag med fungerande systematiskt arbetsmiljöarbete, detta för att få kunskap om före- tagshälsovårdens stöd till . Ett urval skedde från en lista som AV har över sådana företag. Detta angreppssätt fick avbrytas efter fyra intervjuer eftersom det visade sig att företagen inte kunde se en koppling mellan väl fungerande och insatser från företags- hälsovården. Detta gällde oavsett om företagshälsovårdsföretagen var kvalitetssäkrade eller inte. Egentligen är detta ett av projektets mest intressanta resultat. En alternativ metod användes i stället. Tio certifierade företags- hälsovårdsföretag ombads föreslå tre – fem kundföretag som pro- jektet kunde få möjlighet att intervjua. Processen att komma i kontakt med företagen drog ut och den sista intervjun genomfördes . I upplägget ingick också en jämförande enkätstudie till kunder till företagshälsovårdsföretag som inte har certifierade lednings- system. Denna enkätstudie har inte genomförts.