sou · GSB347d2 · 2005-01-01 00:00:00 — En annan fråga som är av avgörande betydelse för att förhindra företag att bryta mot konkurrenslagstiftningen, och som också anges i lagmotiven till KL, är om de utdömda konkurrensskade- avgifterna ligger på en nivå som verkar avhållande på företaget i fråga och avskräckande för andra företag.52 Tanken med avgifterna är således att de skall vara såväl individual- som allmänpreventiva. Som redogjorts för (avsnitt 11.6.1) infördes i KL ett s.k. leniency-program, liknande det system som gäller för konkurrens- rätten inom EU. För att öka drivkraften för företag som ingår i en olaglig kartell att bryta sig ur kartellen och samarbeta är det viktigt att nivån på utdömda konkurrensskadeavgifter är tillräckligt höga för att verka avskräckande för företag som ingår i en kartell. För plaströrskartellen är det tveksamt om de fastställda konkur- rensskadeavgifterna är avhållande och avskräckande. De inblandade företagen ålades att betala mellan av sina respektive årsomsättningar, vilket sammanlagt motsvarade . Överträdelserna hade pågått under . När det gäller bensinkartellen var de utdömda avgifterna proportionellt sett ännu lägre. De enligt skyldiga företagen ådömdes avgifter som endast motsvarade någon promille av bolagens samlade omsättning . Tingsrätten utdömde konkurrensskadeavgifter på sammanlagt för de inblandade bensinbolagen. Det kan jämföras med yrkande på . De dömda bensinbolagens samlade årsomsättning i var . Enligt vår bedömning kan de utdömda konkurrensskadeav- gifterna i detta fall rimligen inte betraktas som vare sig avhållande eller avskräckande. I den brittiska vitboken om konkurrens- politiken framhålls att konkurrensskadeavgifterna bör ligga på en nivå som är högre än den förväntade vinsten från att delta i en kartell.54 Även har framhållit att sanktioner mot företag som överträder konkurrenslagstiftningen skall stå i proportion till den skada som överträdelsen medför konsumenterna och till den risk för upptäckt företagen löper. 1992/93:56, Ny konkurrenslagstiftning. 53Av detta belopp kan drygt hälften hänföras till ett enda bolag på grund av att raffinaderi- verksamhet också inräknades. 54Department of Trade and Industry, (2001), Productivity and Enterprise. Sanktionerna bör enligt verka avhållande och avskräck- ande.55 kan ett företag åläggas att betala konkurrensskade- avgifter på av sin omsättning. Det kan som regel betraktas som en tillräcklig nivå. Dock finns det anledning att för- tydliga regelverket för fastställande av avgifternas storlek. Det bör göras för att avgifterna i högre grad skall verka avhållande och avskräckande. Tillförsäkran om att MD har ändamålsenlig resurstilldelning, sam- mansättning och kompetens Som framförts ovan framhöll att det är angeläget att resursfördelningen till konkurrensvårdande myndig- heter och domstolar är tillräcklig för att uppnå en framgångsrik handläggning av ärenden på konkurrensområdet.56 MD har utöver KL att tillämpa ytterligare sju lagar, där flest ärenden gäller marknadsföringslagen. –2003 kunde 117 inkomna ärenden hänföras till denna lag, 22 ärenden gällde KL. Totalt sex inkomna ärenden gällde någon av de andra lagarna. Enligt MD:s årsredovisning är den genomsnittliga kostnaden för handläggning av mål enligt de olika lagarna ganska lika, eller per mål. Dock framhåller dom- stolen att ett par konkurrenslagsmål inkom som genom sin omfattning kommer att kräva stora resursinsatser i fråga om personal och budget. Det gäller bl.a. målet om den ovan nämnda bensinkartellen. Anslaget för domstolen var drygt 8 miljo- ner kronor.57 På grund av den föreslagna fokuseringen på MD:s roll vid pröv- ningen av konkurrensrättsliga mål och ärenden finns det också anledning att överväga domstolens resurser. MD torde behöva för- stärkas med lagfarna domare som är heltidsanställda vid domstolen. Även antalet sekreterare bör utökas. Totalt bedömer vi att behovet är omkring tre årsarbetskrafter, eller motsvarande på årsbasis. Vi anser att de ekonomiska experterna vid domstolen i större utsträckning än bör ha akademisk kompetens mot- 55OECD (2004), Regulatory Reform Stocktaking – Note by the Secretariat. 56OECD, (2004), Economic Surveys – February 2004. svarande doktorsgrad och praktiska erfarenheter vad gäller mark- nadernas organisation och funktion. Förstärkt kamp mot ekonomisk brottslighet Ekobrottsbekämpningen koncentreras till Ekobrottsmyndig- heten. tillförs ytterligare på årsbasis så att en ny åklagarkammare med huvudansvar för de stora och komplicerade ekobrotten kan inrättas vid varje avdelning inom myndigheten. Effektivare handläggning med höjd kompetens Frågor om den misstänktes medverkan i brottsutredningen, om åtalbegränsningar och om uppluckring av den absoluta åtals- plikten – dvs. en variant av det plea bargain – på ekobrottsområdet utreds. Ökade krav på åklagare att bevaka händelseutvecklingen och ta egna initiativ utreds. Förundersökningar om ekobrott effektiviseras och drivs i projektform med större resurser . Ett system med breddad rekrytering av poliser som skall arbeta med ekobrott utreds. Till knyts en pool av externa experter med olika specialkunskaper. En specialisering på mål om ekobrott sker inom ramen för respektive domstol. Straffbestämmelserna om mutbrott och bestickning ses över. Möjligheten att införa en straffbestämmelse om företagaransvar utreds. De stora företagen inför antikorruptionsprogram vars efter- levnad övervakas av en s.k. compliance officer. Det är mycket viktigt för allmänhetens förtroende för näringslivet att de stora och uppmärksammade ekobrotten handläggs på ett effektivt och kompetent sätt, att domstolarna dömer till kännbara straff och att straffbestämmelserna är tydliga. Det finns olika definitioner på ekonomisk brottslighet. Med ekonomisk brottslighet brukar vanligen avses sådan brottslighet som har ekonomisk som motiv och som begås inom ramen för näringsverksamhet som inte i sig själv är kriminaliserad. Eko- brottsberedningen som föreslog inrättandet av Ekobrottsmyndig- heten ville till denna definition dessutom lägga att ekonomisk brottslighet var sådan brottslighet som det krävdes expert- kunskaper för att utreda.1 Ekobrottsberedningens vidare definition låg sedan till grund för avgränsningen av målområde. Dessa definitioner visar att det inte finns någon tydlig gräns mellan ekonomisk brottslighet och annan brottslighet. Ekonomisk brottslighet definieras här fortsättningsvis i en ganska vid betydelse och omfattar exempelvis även mutbrott och bestick- ning. Det bör påpekas att alla uppmärksammade oegentligheter inom näringslivet inte utgörs av ekonomisk brottslighet. Det kan i många fall enbart vara fråga om ett oetiskt handlande – låt vara att det ofta är svårt att dra gränsen mellan vad som kan betecknas som ett oetiskt beteende och vad som utgörs av ekonomisk brottslighet. Ekonomisk brottslighet kan variera i svårighetsgrad och omfatt- ning, alltifrån enkla bokföringsbrott och skattebrott till mycket omfattande och komplicerade ekobrott som det tar att utreda. Det är självklart viktigt att även enkla ekobrott blir utredda och beivrade. Tyngdpunkten i detta kapitel kommer dock att ligga på de stora och uppmärksammade ekobrottmålen, eftersom dessa mål har särskilt stor betydelse för allmänhetens förtroende för näringslivet. Framställningen har begränsats till tre områden som vi anser sär- skilt viktiga när det gäller att förbättra allmänhetens förtroende för näringslivet. Dessa områden är myndigheternas effektivitet vid bekämpning av ekonomisk brottslighet, myndigheternas kompe- tens i detta arbete och den strafflagstiftning som används vid ekobrottsbekämpningen. 1 Ds 1996:1, Effektivare ekobrottsbekämpning. Bekämpning av ekonomisk brottslighet i görs dels av Eko- brottsmyndigheten, dels av åklagarväsendet i övrigt. Ekobrotts- myndigheten handlägger ärenden som hänför sig till , , län, , samt och som rör brott mot borgenärer, skattebrott, brott mot aktiebolagslagen samt brott mot insiderstrafflagen, dvs. olika former av insiderbrott och otillbörlig kurspåverkan. Inom nämnda län handlägger även ärenden som rör andra typer av brott och som ställer särskilda krav på kännedom om finansiella förhållanden, näringslivsförhållanden, skatterätt eller liknande. Det kan vara fråga om t.ex. bedrägeri, för- skingring och trolöshet mot huvudman. Beträffande övriga delar av landet svarar åklagarväsendet i övrigt för bekämpningen av ekonomisk brottslighet. Ekobrottsmyndig- heten kan dock handlägga ärenden även i dessa delar av landet om det är fråga om kvalificerad ekonomisk brottslighet som har nationell utbredning, internationell anknytning, är av principiell natur eller har stor omfattning. För att så skall ske krävs dock en framställan från vederbörande åklagarmyndighet. Ekobrotts- myndigheten handlägger dessutom samtliga ärenden i landet rörande EU-bedrägerier. Alla ärenden i landet rörande mutbrott och bestickning hand- läggs numera av en särskild enhet direkt knuten till Riksåklagaren. Ansvaret för ekobrottsbekämpning i är alltså delat mellan och övriga delar av åklagarväsendet med därtill hörande polismyndigheter. , som är verksam inom de tre storstadsområdena, har emellertid det huvudsakliga ansvaret och handlägger som regel de stora och mest uppmärksammade ekobrotten. Ett särskilt förhållande gäller det delade ansvaret för ekobrotts- bekämpningen. Ekonomisk brottslighet kan bl.a. begås i form av bedrägeri, förskingring eller trolöshet mot huvudman. Sådan ekonomisk brottslighet skall handläggas av endast i de fall det krävs särskild expertkunskap. I annat fall skall den handläggas vid en vanlig åklagarmyndighet. Det var exempelvis inte självklart att det s.k. Trustormålet skulle handläggas vid . Att så skedde berodde snarare på att den åklagare vid för speciella mål som hade inlett förundersökning kort därefter flyttade över till den nybildade . Beträffande vissa typer av ekobrott råder ett konkurrensförhållande mellan och åklagarväsendet i övrigt. 12.2.2Ekobrottsmyndighetens organisation och resurser är uppdelad i en lednings- och stabsverk- samhet samt en operativ verksamhet. Den operativa verksamheten bedrivs vid tre avdelningar: östra, västra och södra avdelningarna. Avdelningarna är i sin tur indelade i kammare som var och en består av omkring 25 personer som leds av en chefsåklagare. I varje kammare ingår åklagare, poliser, revisorer och administratörer. Det finns nu planer på att bryta upp kammarindelningen och istället inrätta s.k. arbetsteam. Ett arbetsteam kan bestå av två åklagare, fyra till åtta poliser, en till två revisorer och en till två administra- törer. Ett arbetsteams storlek och sammansättning bestäms av de måltyper som teamet handlägger. För att genomföra brottsutred- ningar bildas inom teamet särskilda arbetsgrupper. En arbetsgrupp för en större ekobrottsutredning består vanligen av en åklagare, en till två poliser och en revisor. uppgick antalet anställda vid till knappt 400 personer. Av dessa var drygt 70 åklagare, drygt 170 poliser och närmare 40 revisorer.2 Av statistik som inhämtats från framgår att 2 544 ärenden inkom till myndigheten och att 3 737 ärenden inkom . Vidare framgår att 2 336 ärenden avslutades och att 3 758 ärenden avslutades . Inflödet av ärenden har alltså ökat med som utflödet av ärenden ökat med . Ungefär med inrättades skattebrottsenheterna vid . Skattebrottsenheterna biträder i utredningar som främst gäller skattebrott och bokföringsbrott. Antalet tjänstemän vid skatte- brottsenheterna uppgår till sammanlagt omkring 200 personer, varav cirka 100 är knutna till . Enligt 23 kap. 1 § skall förundersökning inledas så snart det på grund av angivelse eller annat skäl finns anledning att anta att ett brott som hör under allmänt åtal har förövats. Enligt 23 kap. 4 § andra stycket skall förundersökningen bedrivas så skyndsamt som omständigheterna medger. I 23 kap. 4a § finns ganska långtgående regler om förundersökningsbegränsning. Med stöd av dessa bestämmelser kan en åklagare skära bort mindre viktiga delar i en förundersök- ning, begränsa förundersökningen och därigenom förkorta hand- läggningstiden. Har tio brottsanmälningar gjorts mot en person kan fem av dessa skrivas av med hänvisning till dessa regler, om de återstående fem anmälningarna kan beräknas ge en adekvat reak- tion på den misstänkta brottsligheten. Reglerna om förundersök- ningsbegränsning innebär dock att förundersökningen endast kan begränsas till en viss person. Reglerna ger inte möjlighet att, då det är fråga om en liga av t.ex. tio personer, begränsa förundersök- ningen till att avse endast de fem personer som gjort sig skyldiga till den allvarligaste brottsligheten och skriva av brottsmisstankarna mot de fem övriga. I årsredovisning för finns en genomgång av utredningstiderna för de olika kategorierna av ekobrott. Myndigheten har indelat ärendena i följande fyra katego- rier: EKO1 (mindre omfattande ärenden), EKO2 (medelsvåra ärenden), EKO3 (särskilt krävande ärenden) och EKO4 (utländsk framställan om rättslig hjälp). EKO3-ärenden är ärenden som gäller kvalificerad brottslighet som antingen är juridiskt komplicerade eller är av stor omfattning och därigenom särskilt resurskrävande. Med stor omfattning menas här ärenden som förväntas kräva minst fyra dagars huvudförhand- lingstid. Dessa ärenden är särskilt intressanta i detta sammanhang, eftersom det som regel är de som blir uppmärksammade i mass- media. Medelvärdet för handläggningstiden för samtliga ärenden anges och medianvärdet . Med handläggnings- tid menas här tiden från brottsanmälan till beslut att väcka åtal eller skriva av ärendet. När det gäller den enskilda ärendekategorien EKO3 är medelvärdet . Medianvärdet är här . Myndigheten redovisar vidare en ärendebalans på Ekonomisk brottslighet SOU 2004:47 3 284 ärenden. Av dessa har 551, eller , en ålder av 25 månader eller mer. 12.2.4Lagföring och utfallet i domstol Av de avslutade ärendena ledde till lag- föring, det vill säga att åtal har väckts, strafföreläggande utfärdats eller åtalsunderlåtelse meddelats. Lagföringsandelen är betydligt högre för EKO3, de särskilt krävande ärendena. För dessa ärenden skedde lagföring i av fallen. Det kan ibland vara tveksamt om förundersökning skall inledas, det vill säga om det finns anledning att anta att brott har förövats. För att utröna om det finns förutsättningar att inleda förundersök- ning kan en åklagare starta en så kallad förutredning. Denna typ av utredningsverksamhet är i stort sett oreglerad i lag. har det blivit vanligare med förutredningar när det gäller ekonomisk brottslighet, troligen beroende på att ekonomisk brottslighet kan vara mycket komplicerad. 12.2.5Utgången i några av de mera uppmärksammade eko- brottmålen Nedan redovisas utgången i tingsrätt och hovrätt för några av de mer uppmärksammade ekobrottmålen. Utgången i sådana mål har särskilt stor betydelse för allmänhetens uppfattning om hur rätts- väsendet fungerar. Ett mycket omfattande åtal för grov försking- ring/grov trolöshet mot huvudman. Hovrätten dömde huvudmannen till 3,5 års fängelse. Ett av de största skalbolagsmålen. Södra Roslags tingsrätt ogillade åtalet som bl.a. rörde grovt skattebrott och grov oredlighet mot borgenärer. Ett åtal för bokföringsbrott bifölls. Hovrätten biföll delvis åtalet och dömde bl.a. två av de åtalade till 3,5 respektive 2,5 års fängelse. Omfattande blankningsaffärer av en aktie- mäklare på Nordbanken. Åtalet om grov trolöshet mot huvudman ogillades i tingsrätten. Hovrätten biföll åtalet och dömde till rättspsykiatrisk vård. Skalbolagsmål mot en känd finansman i . Tingsrätten i biföll delvis åtalet, som bl.a. rörde grovt skattebrott, och dömde till fängelse. Hovrätten biföll i stort sett och skärpte straffet till fängelse. En s.k. målvakt köpte röstmajoriteten i Trustor för bolagets egna medel och resterande del av bolagets resurser för- skingrades. Åtalet bifölls i tingsrätten mot två misstänkta upp- hovsmän till brotten som dömdes till långa fängelsestraff. En majoritet i hovrätten frikände sedermera också de båda huvudmisstänkta. Den person som misstänks vara hjärnan bakom kuppen är häktad i sin frånvaro men fortfarande försvunnen. Beträffande de tre första målen kan konstateras att åtalen i stort ogillades i tingsrätten och att de, i några fall efter ganska stora omarbetningar, helt eller delvis bifölls i högre instans. 12.2.6Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna m.m. Enligt 6 § i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna m.m. skall domstolsprövning ske inom skälig tid. Har förundersökningen utan den misstänktes förskyllan tagit ovanligt kan detta leda till att påföljden blir mildare. Svenska dom- stolar har också i många fall med hänvisning till bestämmelsen dömt till mildare påföljder. () har i en dom lämnat en noggrann redogörelse för vilken betydelse en lång hand- läggningstid under förundersökningen har vid bestämmande av brottspåföljd.4 Målet gällde grov förskingring m.m. Av domen framgår att HD funnit att den ifrågavarande brottsligheten hade ett straffvärde som motsvarade fängelse, att fördröjningarna under förundersökningen inneburit en kränkning av den åtalades rätt till rättegång inom skälig tid och att den åtalade därför var berättigad till gottgörelse med ett halverat fängelsestraff. HD bestämde slutligen påföljden till fängelse. 4 HD, mål B 2100-02. att vederbörande delgivits misstanke om brott och att åtal väckts först . Genom att ett stort antal revisorer är anställda vid myndigheten tillförs relevant ekonomisk sakkunskap. Revisorerna har skiftande bakgrund. Många kommer från skatteförvaltningen. Andra har arbetat på revisionsbyråer. Myndigheten får därigenom ekonomisk kompetens från olika områden. tillförs dessutom ekonomisk och skatterättslig kompetens i sina utredningar genom att ha ett nära samarbete med olika tillsyns- myndigheter som t.ex. och . Dess- utom utreds de flesta skattebrottsutredningar vid skattebrottsenheterna inom . Tjänstemännen vid dessa enheter har som regel arbetat inom skatteförvalt- ningen. Inom genomförs ett omfattande utbildningsprogram. Utbildningen riktar sig dels till åklagare, poliser, revisorer och administratörer, vilka deltar i myndighetens operativa arbete, dels till åklagare, poliser och revisorer från åklagar- och polismyndigheter utanför Ekobrotts- myndigheten, liksom även utredningsmän från skattebrotts- enheterna. Utbildningen kan funktionellt delas in i en yrkesspecifik utbildning som syftar till att höja kunskapsnivån för de olika yrkesgrupperna samt en yrkesgemensam utbildning som syftar till att förbättra arbetet i arbetsteamen och arbetsgrupperna. Utbild- ningen sker på tre nivåer: grundkurs, fortsättningskurs och för- djupningskurser. För att höja kvaliteten i arbetsteamen och arbets- grupperna bedrivs också projektledarutbildningar. Utöver det nu beskrivna allmänna utbildningsprogrammet före- kommer dessutom speciella utbildningar som t.ex. utbildning om finansiella instrument och deras funktion på värdepappersmark- naden. Bl.a. genomgår några anställda, som handlägger ärenden rörande insiderbrott och otillbörlig kurspåverkan den av fond- handlarföreningen initierade licensieringskursen för aktiemäklare. Det finns planer på att samtliga åklagare, poliser och revisorer som arbetar med denna typ av ärenden skall genomgå utbildningen. Domare erhåller utbildning om ekonomisk brottslighet dels centralt genom , dels lokalt genom den utbildning som de olika domstolarna köper in. –2003 har anordnat kurser som behandlat obestånd och bokföringsbrott samt skattebrott. Dessutom har det anordnats kurser i redovisning och bokföring. Det är fråga om kurser på . anordnades kurser i företagsekonomi. I samband därmed anordnades också kurser i redovisning. För fiskaler har det anordnats femdagars kurser i företagsekonomi. har domstolarna köpt in ett antal kortare utbildningar som t.ex. Stora skattedagen, Insolvensrättsligt forum och ekodagar. 12.3.3Expertmedverkan under förundersökningen och i huvudförhandlingen Expertkunskaper kan tillföras en förundersökning och den därefter följande huvudförhandlingen enligt vissa bestämmelser i rätte- gångsbalken. Enligt 23 kap. 14 § får den som leder en för- undersökning inhämta yttrande från en sakkunnig. En sakkunnig kan redan under förundersökningen utses av domstol. I 40 kap. finns närmare bestämmelser om sakkunnig. En domstol kan vid handläggning av ekobrottmål förstärkas med experter. Enligt 1 kap. 8 § kan en tingsrätt vid prövningen av vidlyftiga eller annars särskilt krävande mål, i vilka bedömningen av ekonomiska eller skatterättsliga förhållanden har väsentlig betydelse, förordna en ekonomisk expert och/eller en skatterättsexpert att ingå i domstolen. Det finns en motsvarande bestämmelse för hovrätter. De centrala straffbestämmelserna när det gäller ekonomisk brotts- lighet är bestämmelserna om bedrägeri, häleri, förskingring och trolöshet mot huvudman som regleras i 9 kap. och 10 kap. brotts- balken samt regleringen av skattebrotten i skattebrottslagen och borgenärsbrotten i 11 kap. . Vad avser brotten mot borgenärer föreslog borgenärsbrottsutredningen flera ändringar av straffbestämmelserna i 11 kap. . Det gäller bl.a. det centrala obeståndsbegreppet i syfte att underlätta tillämpningen av straffbestämmelserna och därigenom öka effekti- viteten i brottsbekämpningen.5 Dessa förslag har ännu inte lett till lagstiftning. Straffbestämmelserna om mutbrott och bestickning återfinns i 20 kap 2 § och 17 kap 6 § . Mutbrott föreligger om arbetstagare tar emot, låter åt sig utlova eller begär muta eller annan otillbörlig belöning. Bestickning föreligger då någon lämnar, utlovar eller erbjuder muta eller annan otillbörlig belöning. Vad beträffar mutbrott och bestickning inom den privata sektorn får åklagare väcka åtal endast om brottet anges till åtal av arbets- eller uppdragsgivare eller åtal är påkallat från allmän synpunkt. skiljer sig de båda brottstyperna åt genom att mutbrott – till skillnad från bestickningsbrott - har en grov variant enligt vilken påföljden kan bli fängelse i högst . Ett lagförslag föreligger om att även grova fall av bestickning skall kunna leda till fängelse i högst . Riksåklagaren har låtit göra en genomgång av samtliga ärenden rörande mutbrott och bestickning som avslutats –2002. Vid genomgången framkom att –hade 250 ärenden inkommit till landets åklagarmyndigheter. Beslut hade fattats i 146 ärenden medan 111 ärenden hade avskrivits. Åtal hade väckts i 32 ärenden 5 SOU 1996:30, Borgenärsbrotten; en översyn av 11 kap. . och strafföreläggande utfärdats i tre fall. Fällande dom hade med- delats i 20 fall.6 I utredningens sammanfattning anfördes bl.a. att ärende- hanteringen präglats av en för låg ambitionsnivå, att de redovisade ärendena varken kvantitativt eller kvalitativt avspeglar den faktiskt förekommande korruptionsbrottsligheten och att nya arbetsformer bör prövas vid bekämpningen av denna typ av brottslighet. Genomgången ledde till att Riksåklagaren inrättade en riksenhet för korruptionsbekämpning. 12.4.3Insiderbrott och otillbörlig kurspåverkan Den nu gällande insiderstrafflagen började gälla . Bortsett från det nya brottet – obehörigt röjande av insiderinformation – är straffbestämmelserna om insiderbrott och otillbörlig kurspåverkan i stort sett oförändrade i förhållande till den tidigare insiderlagen. Enligt 11 § insiderstrafflagen kan vinsten av ett insiderbrott för- verkas om det inte är oskäligt. Det finns ingen motsvarande för- verkandebestämmelse vad beträffar otillbörlig kurspåverkan. Samtliga ärenden i landet rörande insiderbrott och otillbörlig kurspåverkan handläggs vid östra avdel- ning. Vi har tagit del av en av gjord genomgång gällande antalet inkomna ärenden, väckta åtal och fällande domar rörande insiderbrott och otillbörlig kurspåverkan –2003. Av denna framkommer att 81 ärenden inkommit, varav 29 , och att tio åtal väckts samt att åtta fällande domar meddelats.