sou · GSB313d3 · 2005-01-01 00:00:00 — I kriminalvårdens egna riktlinjer (2000:1) för hälso- och sjukvårds- verksamheten slås fast att alla nyintagna på häkten och anstalter i landet skall erbjudas provtagning avseende hiv. bildades , genom att tio distrikt och Arbetarskyddsstyrelsen gick samman och bildade en särskild myndighet. Verkets övergripande mål är att minska riskerna för ohälsa och olycksfall i arbetslivet och att förbättra arbetsmiljön ur ett helhetsperspektiv, dvs. från såväl fysisk, psykisk som social och arbetsorganisatorisk synpunkt. Verkets huvudupp- gift är att övervaka att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningar Det hiv/STI-preventiva arbetet ska också ge råd och upplysningar samt sprida information. Myndigheten har utfärdat föreskrifter i syfte att förhindra över- föring av hivinfektion m.m. i samband med olika risksituationer i arbetslivet, bl.a. i Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd (AFS 1988:1) om HIV-testning i arbetslivet; i Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse (AFS 1986:23) med föreskrifter om skydd mot blodsmitta samt allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna; i Arbetarskydds- styrelsens kungörelse (AFS 1991:2) med föreskrifter om smittfarligt arbete; samt i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter (AFS 1997:12) om biologiska ämnen samt allmänna råd om tillämpningen av före- skrifterna. har även givit ut kunskapsunderlag och rapporter i samma syfte. ansvarar för att tillämpa de lagar och regler som styr invandring till och beviljande av svenskt medborgarskap, tar emot och behandlar ansökningar om asyl, visum och uppehåll- stillstånd, erbjuder de asylsökande bostad . Myn- digheten ska vidare underlätta för den som vill återvandra samt förmå den som inte har erforderligt uppehållstillstånd att lämna landet. ansvarar bl.a. för att asylsökande (och andra) får information om hälsoundersökning och sjukvårdsförmåner och har i uppgift att informera landstingen om nyanlända personer. Verket betalar också ut den ersättning för hälso- och sjukvård som lämnas med ett schablonbelopp per kvartal och person för utlänningar som bor inom eller kommunen (se även avsnitt 4.2.3). startade sin verksamhet. Den nya myndigheten var ett led i den integrationspolitik som skulle ersätta den gamla invandrarpolitiken. Bakgrunden var bl.a. att befolkningssammansättning hade ändrats radikalt under , är närmare en miljon invånare födda i ett annat land, jämfört med ca 300 1960. Verket ansvarar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag på olika sam- Det hiv/STI-preventiva arbetet hällsområden och ska aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. är en kunskaps- och påverkansmyndig- het som ska fungera som samordnare och påtryckare i integrations- frågor. ska ha det övergripande ansvaret för att ny- anlända invandrare får stöd för sin integration i det svenska sam- hället, verka för lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, förebygga och motverka främlingsfientlighet, rasism och diskriminering, följa och utvärdera samhällsutvecklingen mot bakgrund av samhällets etniska och kul- turella mångfald. ersätter kostnader för hälsoundersökningar av vissa personer som vid ankomst har uppehållstillstånd. Det gäller bl.a. kvotflyktingar, utlänningar som har fått uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov i vissa fall eller av humanitära skäl, samt ut- länningar som har fått uppehållstillstånd på grund av sin anknyt- ning till person som varit i i mindre än . delades i två myndigheter – (nya) Skol- verket och Myndigheten för skolutveckling. Avsikten var att göra granskande uppgifter tydligare och skilja dem från den utvecklingsstödjande verksamheten. är den centrala myndigheten för det offentliga skol- väsendet, förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och vuxenut- bildningen. skall fortlöpande informera såväl regering och riksdag som kommuner och allmänheten om utvecklingen inom området. uppgifter renodlas, i och med uppdelningen i två myndigheter, och koncentreras numera till kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering, tillsyn och kvalitetsgranskning. Nationella utvärderingar är en prioriterad uppgift för . En annan viktig uppgift är att kontinuerligt se över och utveckla kursplaner och betygskriterier. Myndigheten prövar även ärenden om fristående skolor. Det hiv/STI-preventiva arbetet Myndigheten för skolutveckling ska stödja kommuner och andra huvudmän i deras utveckling av förskoleverksamhet, skolbarnsom- sorg, skola och vuxenutbildning. Myndigheten ska också inspirera och stödja förskolor och skolor i deras utveckling. Målet för myn- dighetens arbete är utbildning av hög kvalitet. Varje elev ska nå de mål som finns för utbildningen, i en god fysisk och social miljö. Myndigheten för skolutveckling ska bl.a. genomföra generella utvecklingsinsatser inom nationellt prioriterade områden; stödja lokal kvalitetsutveckling och utveckling av goda läromiljöer; främja kompetensutveckling av personal i förskola och skola; sprida kun- skap, erfarenhet och resultat från praktik och forskning; samt delta i nätverk och samarbeten i och internationellt. Myndigheten för skolutveckling skall arbeta tillsammans med andra aktörer; kommuner, olika organisationer eller högskolor. Arbetet ska präglas av flexibilitet, med fokus på de lokala verksamheternas skilda behov och förutsättningar. 4.4.3Statliga hiv/aids-medel har /87 anvisat särskilda medel för insatser i syfte att begränsa spridningen och konsekven- ser av hiv/aids. hade Aidsdelegationen, i samråd med referensgrupperna, arbetat fram ett åtgärdsprogram för bekämp- ningen av aids. Regeringen konstaterade i sin proposition om särskilda medel för bekämpningen av aids (prop. 1985/86:171) att ytterligare skyndsamma åtgärder och därmed extra resurser krävdes för att begränsa den alltjämt snabba spridningen av hiv/aids. Det konstaterades att förutsättningarna var goda, men att tidsfaktorn var av vikt och att kraftfulla insatser som sattes in i ett skede när smittspridningen fortfarande var relativt begränsad borde kunna förhindra uppkomsten av en mycket allvarlig situation. Åtgärdsprogrammet behandlade bl.a. informationsinsatser, be- hovet av psykosocialt stöd till riskutsatta grupper, särskilda insatser för vård och behandling av narkotikamissbrukare och behovet av forskningsinsatser. Regeringen hade beräknat kostnaderna för de insatser man presenterat till för vartdera av budgetåren 1986/87 och 1987/88. Man föreslog att medlen skulle anvisas under ett nytt reservationsanslag och att Det hiv/STI-preventiva arbetet skulle svara för den närmare fördelningen. Därtill föreslog re- geringen att ett extra bidrag skulle utgå med för (för vartdera av budgetåren 1986/87 och 1987/88) till de landsting och kommuner där hivinfektion var särskilt utbredd, således de tre storstadsområdena. Regeringen konstaterade att det huvudsakliga ansvaret för det praktiska arbetet med att begränsa spridningen av hiv/aids låg på landsting och kom- muner och då spridningen i stor utsträckning var koncentrerad till storstadsområdena hade de drabbats av en stor del av kostnaderna. Det betonades att en effektiv smittbekämpning låg i hela landets intresse och man föreslog således att extra medel skulle utgå för sådana åtgärder som huvudmännen fann bäst gagna smittskydds- arbetet inom varje enskilt område. Fördelningen av bidraget skulle ske med utgångspunkt i antalet kända fall av hivinfektion i respek- tive storstadsområde. Påföljande år, i propositionen om åtgärder mot aids (prop. 1987/88:79), föreslog regeringen en förstärkning av insatserna mot aids och därmed också en utökad medelsram för /89. Medelsbehovet för det förebyggande arbetet beräknades till 110 miljo- ner kronor och extrabidraget till . Redan i den första propositionen till i ärendet hade intravenösa miss- brukare identifierats vara en, för det förebyggande arbetet, strategisk grupp. Regeringen hade framhållit att intravenösa missbrukare löpte stor risk att smittas och att de, med hänvisning till erfaren- heter från bl.a. , var en grupp som, i större utsträckning än andra riskgrupper, kunde befaras komma att sprida hivinfektion till personer utanför den egna gruppen. konstaterades att de till- gängliga vårdresurserna när det gäller tillsyn enligt 18 § LVM (1981:1243) var otillräckliga i förhållande till behoven och regeringen föreslog därför att skulle anvisas för stöd till utbyggnad av hem för vård enligt denna lag. I propositionen presenterade regeringen ett förslag till hand- lingsprogram för den fortsatta bekämpningen av hiv/aids vilket var en utveckling av det åtgärdsprogram som presenterats . Liksom tidigare betonades vikten av insatser i fråga om in- formation och psykosocial stödverksamhet, insatser för att begränsa smittspridningen, insatser för vård och behandling av narkomaner samt stöd till forskning. Därutöver redovisades förslag till särskilda insatser när det gällde kartläggning av smittspridning och intensi- fiering av det epidemiologiska arbetet. Vikten av att hiv/aids be- handlas i skolans sex- och samlevnadsundervisning påtalades särskilt, Det hiv/STI-preventiva arbetet likaså att ungdomar identifierades som en specifik målgrupp för in- formationsinsatser. överfördes det nationella ansvaret för stora delar av det hiv/aids-förebyggande arbetet, liksom de medel som tidigare dispo- nerats av (Aidsdelegationen), till det då ny- bildade (se avsnitt 4.5.2). När det gällde inrikt- ning av arbetet hänvisade regeringen i budgetpropositionen för (prop. 1991/92:100) till handlingsprogrammet (prop. 1986/87:79). Det totala anslaget uppgick då till drygt 168 miljo- ner kronor inkluderande det s.k. extrabidraget till landsting och kommuner. (1992–1997) uppgick det särskilda anslaget för insatser mot hiv/aids till ca . De förändringar i anslagets storlek som gjordes rörde främst omfördelningar mellan olika anslagsposter, bl.a. till- fördes /94 förvaltningsanslag från aidsanslaget, vilket avsåg kostnader – dvs. löner, lokaler m.m. – för uppgifter inom hiv/aids-området. I budget- proposition för (prop. 1996/97:1) konstaterade regeringen att insatserna som vidtagits varit framgångsrika. Den bedömning som då gjordes var att den hotande epidemin inte hade fått den omfattning man tidigare fruktat och detta sannolikt tack vare tidiga, konsekventa och fortgående insatser. I propositionen hänvisades också till en utvärdering av extrabidraget och som visade att ett avancerat och mångfacetterat arbete bedrevs inom de kommuner och landsting, i huvudsak alltså i de tre storstadsområdena, som er- hållit extra medel (Jarlbro G. Utvärdering av hur det särskilda bi- draget för hiv-förebyggande insatser använts. ut- värderar 1995:4). Regeringen hänvisade till samma utredning i budgetpropositio- nen för (prop. 1997/98:1) och konstaterade mot bakgrund av resultatet att det nu var lämpligt att frångå det särskilda ansök- ningsförfarandet som tidigare gällt med de resurskrav och med den detaljstyrning som det hade kommit att innebära. Regeringen före- slog för att underlätta avvecklingen av en del av det specialdestine- rade bidraget och för att värna den verksamhet som byggts upp i samarbete mellan kommuner, landsting och frivilligorganisationer att skulle avsättas av anslaget för särskilda in- satser mot aids, för att användas för bidrag till kommuner och landsting i storstadsområdena för förebyggande hiv/aids-verksam- het. delades således anslaget för det före- Det hiv/STI-preventiva arbetet byggande hiv/aids-arbetet upp i ett anslag som disponeras av och ett anslag som via (tidigare via ) går direkt till de tre storstadsregionerna. –2003 har extra bidrag utgått till storstads- regionerna med 84–för löpande verk- samhet, projektverksamhet hos landsting och kommuner samt till lokala/regionala frivilligorganisationer. har (numera ) disponerat den kvarvarande delen av anslaget, ca . Under detta anslag utgår medel för stöd till frivilligorganisationer på riks- nivå, stöd till projekt utanför storstadsregionerna samt till institu- tets egen verksamhet för att förebygga hiv/aids, dvs. nationell kun- skapsuppbyggnad, samordning, kunskapsspridning samt uppföljning och utvärdering. Sammanfattningsvis så utgår således statliga special- destinerade medel till hiv/aids-området i två former; dels ett anslag som administreras av och som för uppgår till ; dels ett anslag om som via anvisas till storstads- regionerna. Särskilda medel till storstadsområdena Den initiala fördelningen av medlen till storstäderna baserades på antalet ditintills anmälda fall av hivinfektion och innebar 25 miljo- ner kronor till , till och till vardera , och . I propositionen om åt- gärder mot aids (prop. 1986/87:79), föreslogs en ytterligare för- stärkning av insatserna och därmed också en utökad medelsram för /89. Extrabidraget kom då att uppgå till 85 miljo- ner kronor. Anslaget utökades ytterligare och och för /93 uppgick extrabi- draget till . minskades sedan anslaget till ca och året därpå till vilket utgått fram då regeringen avsåg betala ut högst , motsvarande belopp gäller även för . Det har framgått alltsedan propositionen om åtgärder mot aids (prop. 1986/87:79) att regeringen avsett att bidraget skulle utgå Det hiv/STI-preventiva arbetet som en tillfällig resursförstärkning. I socialutskottets betänkande (SoU 1987/88:10), där propositionen behandlades, framgår att före- dragande statsråd uttryckt att finansieringsansvaret för de insatser som planerats och genomförts, och för vilka extra statliga medel tidigare utgått, bör övertas av respektive huvudman. (SoU 1987/88:10) var dock inte berett att ansluta sig till den ståndpunkten utan ansåg att det var troligt att särskilda bidrag från statens sida till de mest drabbade kommunerna och landstingen skulle komma att behövas än så och man ville inte heller låsa sig för en tidsgräns. När anslaget delades i två, menade regeringen att övergångs- vis skulle avsättas av anslaget för att underlätta avvecklingen av den del av det specialdestinerade bidraget som gick till storstadsom- rådenas landsting och kommuner. Bidraget har dock fortsatt att utgå för förebyggande hiv/aids-verksamhet även därefter. Två nya regioner i Syd- och De administrativa enheterna för extrabidraget förändrades efter sammanslagningen av län och till län (), samt av , Älvs- borgs län och till (Västra Göta- landsregionen). Ansvaret för hälso- och sjukvården i och överfördes till respektive . Det bidrag som tidigare avsåg lands- ting har tilldelats . I regeringsbeslutet om extrabidragets fördelning framgick att och skulle lämna en del av sitt tilldelade bidrag till de nya administrativa enheterna efter överenskommelse mellan berörda parter. I och med förändringarna i Syd- och upphörde likaså , och samt tidigare möjlighet att ansöka om bidrag från /. löstes bidragsfrågan övergångsvis genom att beviljade de tidigare landstingen ett reducerat bidrag. Det hiv/STI-preventiva arbetet Fördelade och disponerade medel Formerna för fördelningen av det extra bidrag som avsatts för att stödja särskilt belastade kommuner och landsting har, som nämnts ovan, modifierats . bilda- des och övertog Aidsdelegationens arbetsuppgifter, kom det också att svara för fördelningen av extrabidraget till landsting och kom- muner. Samtliga landsting och därtill , och kommun inbjöds att ansöka om medel från extra- bidraget, medel som utgick efter prövning av och med återrapporteringskrav. Medlen beviljades som ramanslag till olika specificerade uppdrag, vilket innebar att Folkhälsoinstitu- tet gavs inflytande såväl över medlens fördelning mellan olika huvud- män som över deras användning. beslutade således regeringen, efter utvärdering, att extra- bidraget skulle fördelas direkt till de tre storstadsregionerna via fi- nansdepartementet, utan vidare riktlinjer och utan återrapporterings- krav. –2002 utgick extra bidrag till storstadsregio- nerna med ca . Medel som har använts till löpande verksamhet, projektverksamhet hos huvudman samt till lokala/regionala frivilligorganisationer. Extrabidrag per landsting/kommun i storstadsområdena –2002. Sammanställningen är baserad på landstingens/kommu- nernas egen redovisning av fördelade medel Sthlms läns landst. finns medlen under anslag 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25 där det an- ges att de ska användas till förebyggande hiv/aids-verksamhet. Där- utöver finns inga riktlinjer för användning av pengarna, till skillnad från användningen av de medel som administreras av Statens folk- Det hiv/STI-preventiva arbetet Medlen står till huvudmännens disposition för sådana åtgärder som de finner bäst gagna det förebyggande arbetet inom sin respektive region. Det saknas dessutom riktlinjer för samord- ning av insatser regionerna emellan liksom riktlinjer för samord- ningen av dessa insatser med de insatser som vidtas med stöd av det statliga anslag som disponeras av . Medel från extrabidraget fördelas således till såväl som . har lands- tinget och kommunen erhållit ca 31 respektive . För fördelade landsting sitt bidrag på ca med till hälso- och sjukvården, till Lafa, till frivilligorganisationer, samt ca till kortare projekt och kampanjer. De medel som tilldelades hälso- och sjuk- vården motsvarande av statliga bidrag, en förstärkning som avsåg både primär- och sekundärpreventiva insat- ser, liksom såväl löpande verksamhet som projektverksamhet hos huvudmannen. Lafas verksamhet finansieras nästan uteslutande via extrabidraget, för tilldelades Lafa endast 1,6 miljoner kro- nor från ordinarie budget. stad erhöll för knappt 12,5 miljo- ner kronor, varav avsattes till stadens hiv/aids-se- kretariat. Staden fördelade ca till ungdomsmot- tagningar och till frivilligorganisationer. Bi- draget till organisationerna utgick i form av verksamhetsbidrag och projektstöd, därtill utgick i stad, liksom i och , bidrag till frivilligorganisationer från ordinarie budget. Av de medel som utgick till frivilligorganisationer ingick också ett bi- drag på till ungdomsmottagning, samt ett bidrag till Järva mansmottagning på . Extrabidrag tilldelas således såväl som . Fram t.o.m. och bildandet av Västra Göta- landsregionen utgick extrabidraget i sin helhet till . Därutöver kunde , söka bidrag från . SOU 2004:13 Det hiv/STI-preventiva arbetet ner kronor till , därefter har ca utgått till . har bidraget fördelats med ca till den nybildade regionen och ca 12,5 miljoner till . Av de som tilldelades Västra Göta- landsregionen gick till hälso- och sjukvården. Bidrag tilldelades bl.a. hudklinik, infektionsklinik samt psykiatri, och liksom i , så avser bidraget såväl löpande verksamhet som projektverksamhet. Smittskyddsenheten erhöll , varav bekostade regionens del av den samordningstjänst som tillsats i samarbete med stad. Frivilligorganisationer utanför , dvs. de tre lokala RFSL-föreningar som tidigare erhöll bidrag från , tilldelades sammanlagt . erhöll således för av extrabidraget, av vilka ca användes till löpande verksamhet och projektverksamhet hos huvudmannen och ca gick till frivilligorganisationer. Av de medel som tilldelades verksamheter inom staden avsåg finansiering av samordningstjänsten, delfinansie- ring av hivteam, till projekt riktade till personer av utländsk härkomst och till projektet och lust, sex- och samlevnadsundervisning i grund- och gymnasieskolan. Likaså utgick ett samlat bidrag på till olika projekt som riktar sig till prostituerade samt hiv- förebyggande verksamhet riktad till missbrukare. har mellan 9,2 och utgått till /samt till . För erhöll 11,7 miljoner kro- nor av extrabidraget. Därtill fördes över från stads bidrag på , en återkommande överföring som görs för insatser inom hälso- och sjukvården samt för bidrag till frivilligorganisationer med verksamhet även utanför . Sammanlagt fördelades således , av vilka tilldelades hälso- och sjukvården och frivilligorganisationer. gick till projekt riktade till personer av utländsk härkomst och därtill Det hiv/STI-preventiva arbetet reserverades till att fördelas ut . Hälso- och sjukvården erhöll således av det samlade anslaget, att jämföra i och i . Av de medel som till- delades hälso- och sjukvården gick bl.a. till sprut- utbytesprojekt i och . Som noterats ovan utgår i Stock- holmsområdet bidrag till ungdomsmottagningar, vilka inom i sin helhet belastat ordinarie budget. På samma vis kan inte landstingen utanför storstadsregio- nerna längre erhålla bidrag för ungdomsmottagningar via det bidrag som utgår från . erhöll , av vilka överfördes till för regionöver- gripande verksamheter. behöll således 5,7 miljoner kro- nor för verksamheter inom staden, vilka fördelas genom det kom- munala programmet för sexuell hälsa till projektverksamhet och frivilligorganisationer. Anslag 14:1 Insatser mot aids Av de ca som administrerats av Folkhälsoinsti- tutet/har –2002 mellan utbetalats som stöd till organisationer, projekt och forskning. Den resterande delen av anslaget har använts till institu- tets egen hiv/STI-verksamhet. Fördelningen av det särskilda statliga anslaget (tkr) 1998–2000. Med orgstöd 1 avses stöd till homosexuellas organisationer, orgstöd 2 avser stöd till organisationer för hivpreventivt arbete, projekt 1 stöd till projektverksamhet av nationellt intresse i regi av berörda aktörer och projekt 2 avser det bidrag som utgår till landstingen utanför storstadsregionerna Det hiv/STI-preventiva arbetet En huvudsaklig ansökningsomgång sker genom att institutet kon- taktar landstingen utanför storstadsområdena, samt de organisa- tioner och andra aktörer som tidigare ansökt om medel, alternativt kan tänkas bedriva verksamhet, i linje med hiv/aids-uppdragets målsättningar, och erbjuder dem att inkomma med ansökningar om medel för påföljande verksamhetsår. Därutöver finns också utrymme för spontana ansökningar om projektmedel . Organisationsstöd till homosexuellas organisationer Institutet fördelar således ett generellt organisationsstöd till Homo- sexuellas organisationer. –2002 har det uppgått till . Organisationerna som erhåller bidraget är samma organisationer som tidigare uppbar organisations- stöd via det s.k. homosexuppdraget. gavs ett särskilt regeringsuppdrag att bevaka homosexuellas situation i samhället. Detta uppdrag, som kom att kallas homosexuppdraget, överfördes till i samband med att myndigheten inrättades . Det särskilda uppdraget är avslutat, men kan anses ha ett likvärdigt ansvar inom ramen för sitt generella folkhälsouppdrag. Vidare har institutet givits ett särskilt regeringsuppdrag knutet till hälsosituationen för homo- och bisexuella personer samt transpersoner. har funnit att ett generellt bidrag till samma organisationer är motiverat ur en hivpreventiv synvinkel och har därför valt att stödja organisationerna via hiv/aids-anslaget. Stödet tilldelas både organisationer vars medlemsbas inte utgör en särskild riskutsatt grupp (ex. Föreningen , Kvinnohög- skolegruppen) och organisationer med ett i huvudsak partipolitiskt engagemang (ex. Homosexuella socialister, liberaler). Stöd till hivpreventivt arbete Därtill utgår stöd till hivpreventivt arbete till frivilligorganisationer efter ansökan och prövning av . –2002 har det utgått med mellan 12,7 och . Stödet är mer inriktningsmässigt styrt av institutet och utgör ett mellanting mellan verksamhets- och projektstöd. I vissa fall täcker stödet en del av grundläggande kostnader som t.ex. Det hiv/STI-preventiva arbetet lokaler och administration för att på så vis ge förutsättningarna för att projektverksamhet dessutom skall kunna bedrivas (t.ex. ). En detaljerad ansökan, vilken inbegriper planerade insatser rela- terade till de i handlingsplanen stipulerade målen samt en kostnads- kalkyl presenteras för prövning. Avtal teck- nas där uppdraget, handlingsregler och kraven på återrapportering specificeras.