sou · GSB359 · 2005-01-01 00:00:00 — Utredaren föreslår att extra organisationsbidrag, efter särskild ansökan, får lämnas för internationella kontakter till organisation som uppbär organisationsstöd. Utredaren föreslår ett särskilt etableringsbidrag för nybildade orga- nisationer som inte uppfyller samtliga krav för att få organisations- bidrag. Etableringsbidrag skall kunna utgå under högst . Etableringsbidraget gör det möjligt för en kvinnokommitté eller motsvarande, som finns inom en ideell förening, att pröva om den önskar etablera sig som en självständig organisation eller om den skall fortsätta vara en del av riksorga- nisationen. Utredaren förslår att verksamhetsbidrag får ges till kvinnoorga- nisation för aktiviteter som syftar till att engagera kvinnor för ett visst ändamål och som har ett riksintresse. Verksamhetsbidrag skall även kunna ges till organisationer som inte uppfyller samtliga krav för organisationsbidrag, t.ex. paraplyorganisationer och stiftelser. Utredaren anser att verksamhetsbidraget bör baseras på en dialog och överenskommelse mellan bidragsgivaren och kvinnoorganisa- tionen. Ekonomiska konsekvenser av utredarens förslag Utredaren beräknar att, utöver de 18 organisationer som får stöd , tillkommer ett 20-tal kvinnoorganisationer som ansöker om bidrag. Utredaren beräknar att varje organisation behöver ett bas- finansiellt stöd på . Om ett 35-tal organisationer får bidrag med innebär det en kostnad på . Utredaren beräknar det internationella stödet till 1 miljon kro- nor. När det gäller etableringsbidraget beräknar utredaren att det Om 20 organisationer ansöker om etableringsbidrag, innebär det en kostnad på . Utredaren beräknar att verksamhetsbidrag utgår med per organisation. Om 35-40 organisationer beviljas verk- samhetsbidrag, innebär det en kostnad på . Med dessa antaganden beräknar utredaren att kostnaden för det nya statsbidraget uppgår till fördelat på 35–60 kvinnoorganisationer. När det gäller beräkning av stödet till de politiska kvinnoorga- nisationerna beräknar utredaren att av partistödet bör användas för stöd till de politiska kvinnoorganisationerna. Det skulle innebära . Utredaren föreslår att stödet fördelas efter antalet mandat i . Det skulle innebära följande fördelning: –Liberala kvinnor , –kvinnoförbund1,, –Centerkvinnorna 1,10 miljoner, Kap. 8 Förslag om handläggning av det nya statsbidraget Utredaren föreslår att handläggningen av det nya statsbidraget för kvinnors organisering skall handläggas av en särskild jämställdhets- myndighet när en sådan inrättas. Som en övergångslösning föreslår utredaren att statsbidraget handläggs av en särskild delning av statsbidrag för kvinnors organisering. Utredaren skall enligt direktiven undersöka möjligheten att för- lägga handläggningen av kvinnoorganisationernas bidragsärenden till en annan myndighet än samt presentera för- och nackdelar med detta. Utredaren skall även belysa de ekono- miska konsekvenserna av att förlägga handläggningen till en annan myndighet. Utredarens bedömning är att den nuvarande handläggningen av stödet inte är tillfredsställande. Utredaren anser att det inte finns något skäl till att stödet till kvinnoorganisationer skall handläggas inom ett departement. Det brukar i andra sammanhang anses olämpligt att regeringen ikläder sig en myndighetsroll. Handläggning vid annan myndighet Utredaren har också prövat möjligheterna att lägga ansvaret för den framtida bidragshandläggningen på andra befintliga myndigheter. Utredaren har dock inte funnit att dessa alternativ är lämpliga för uppgiften. Följande myndigheter eller råd är prövade som tänkbara för uppgiften att handlägga och fördela statliga stödet till kvinnors organisering: Utredaren har även bedömt möjligheten att en delegation vid skulle handlägga och besluta om fördelning av stats- bidraget för kvinnors organisering. En sådan delegation skulle av- vika från de arbetsformer som har för annan bidragsgivning. Mot den bakgrunden är utredarens bedömning att inte är det lämpligaste alternativet för att fördela stödet till kvinnors organisering. Handläggning vid en nybildad jämställdhetsmyndighet Utredaren föreslår att handläggningen av det nya statsbidraget för kvinnors organisering skall handläggas av en särskild jämställdhets- myndighet när en sådan inrättas. Utredaren anser att myndighets- formen är nödvändig utifrån behovet av att kunna följa jämställd- hetsperspektivet mer kontinuerligt och för att kunna göra strate- giska uppföljningar. Inom detta politikområde finns det inte någon myndighet som är lämplig. Däremot har frågan om att inrät- ta en myndighet för jämställdhetsfrågor diskuterats i olika sam- manhang . Handläggning vid en nämnd Utredarens bedömning är dock att inrättandet av en jämställdhets- myndighet är en fråga som ligger . Utredaren föreslår därför, i avvaktan på att den nya har inrättats, att fördelningen av det statliga stödet till kvinnors organisering skall beredas och beslutas av en särskild nämnd. När inrättandet av jämställdhetsmyndigheten är genomfört, kan uppgif- terna överföras från nämnden till en avdelning på den nya myndig- heten. Utredarens bedömning är att kostnaderna för handläggning och kansli för nämnden uppgår till . Denna kostnad inkluderar de kostnader som finns för handlägg- ningen av stödet på . Denna kostnad beräknas till . Kap. 9 Förslag till krav om jämställdhet på statligt stöd till folkrörelser Krav på jämställdhet i bidragsförordningar Utredaren föreslår att det i förordningar och regleringsbrev, som ett förtydligande av det krav på demokratisk organisation som finns i de flesta statsbidragsförordningar, skall införas krav på ett jämställdhetsperspektiv. Utredaren anser att en viktig del i den fortsatta strategin för jäm- ställdhetsintegrering är att ett jämställdhets- och könsperspektiv tydligare måste integreras i folkrörelsepolitiken och i den statliga bidragsgivningen. och regeringen har slagit fast att jämställdhet är ett politiskt prioriterat mål som skall genomsyra hela samhället. Ut- redaren har funnit att det, utom i ett fåtal fall, inte ställs några sär- skilda krav i bidragsförordningarna om att organisationerna skall verka för jämställdhet. Utredarens bedömning är att det är få bidragsgivare som har tagit något eget initiativ för att införliva jäm- ställdhetsperspektivet i den statliga bidragsgivningen. Förslag om systematisk redovisning av jämställdheten Utredaren föreslår att myndigheter, som fördelar statsbidrag till organisationer, systematiskt skall redovisa jämställdhet genom att redovisa hur: könsfördelningen ser ut i de bidragsmottagande organisatio- nerna, könsfördelningen ser ut i de bidragsmottagande organisatio- nernas centrala styrelser, de bidragsmottagande organisationerna verkar för jämställdhet. Konsekvenser av utredarens förslag Utredaren bedömer att en konsekvens av förslaget är att bidragsgivarna måste införa och tydliggöra särskilda återrapporte- ringskrav för organisationer och föreningar som uppbär stats- bidrag. Utredaren anser dock att det inte är tillräckligt att organisa- tionerna enbart redovisar könsuppdelad statistik. De måste också utveckla metoder för att organisationernas interna fördelning av de offentliga medlen skall bli synliga. En konsekvens av att bidragsgivarna inför och tydliggör särskilda återrapporteringskrav för att organisationerna skall få statsbidrag blir att organisationerna, för att få offentligt stöd, måste göra såväl en kvantitativ som en kvalitativ rapportering ur ett könsperspektiv av verksamheten i föreningarna. Kap. 10 Konsekvenser av utredningens förslag Finansiering av det nya statsbidraget för kvinnors organisering Utredaren har övervägt tänkbara källor för att finansiera det nya statsbidraget för kvinnors organisering. Som huvudalternativ före- slår utredaren att en andel av överskottet från AB , motsvarande , skall finansiera stödet för kvin- nors organisering. Utredaren föreslår också att av verksamhetsstödet i det statliga partistödet avsätts för att finansiera kvinnoorganisa- tionernas verksamhet inom de politiska partierna. Dessutom har utredaren övervägt att en viss andel, motsvarande , överförs till anslaget för kvinnors organisering från följande anslag: –Medel för jämställdhetsprojekt –Stödet till biståndsverksamhet –Stödet till frivilliga försvarsorganisationer Finansiering av en särskild nämnd Utredaren har också övervägt hur den föreslagna fördela statsbidraget för kvinnors organisering skall finansieras. Utredarens bedömning är att kostnaderna för handläggning och kansli för nämnden uppgår till . Utredarens bedömning är att det kansli, som finns på men som föreslås skall flyttas till egen myndighet, skall finansieras med . Utredarens bedömning är att anslagssparandet på årets budget, som är föreslagit på PO 90 m.m., kan komma i fråga, eftersom detta kan ses som en del i verksamhet. Utredaren har prövat det offentliga åtagandet. Utredaren bedömer att ett minskat offentligt åtagande inte är aktuellt. Tvärtom bedömer utredaren att det statliga stödet måste öka. Utredaren har även bedömt konsekvenserna för jämställdheten. Förslaget innebär att det inte blir en uppgift enbart för kvinnoorga- nisationerna att aktivt arbeta med jämställdhet. Utredaren föreslår att krav på ett jämställdhetsperspektiv bör införas i de förordningar och regleringsbrev som styr statsbidragen till ideella organisationer. Om organisationerna inte redovisar könsfördelning och jämställd- hetsperspektiv kan bidragen minskas eller helt avvecklas. När det gäller konsekvenser för att nå de integrationspolitiska målen, innebär förslaget att även kvinnliga nätverk, kvinnokommit- téer eller motsvarande, som är verksamma inom en riksorganisation bildad på etnisk grund, skall kunna erhålla det föreslagna stats- bidraget. On 8 2003 the Swedish Government decided to authorise Cabinet minister to appoint a Commissioner to ana- lyse and evaluate government grants for the core activities of womens organisations. The Commissioners remit also included proposing changes to adjust this funding to developments in soci- ety and womens organisations since the grants were established. The Commissioner was to analyse this category of government support in terms of aiding a popular movement, and to evaluate its influence on womens will and scope for self-organisation, and the democratic merits of the same. Moreover, the Commissioner was instructed to investigate the gender-equality requirements that popular movements and asso- ciations must generally meet to be eligible for government funding. 1 The Commissioners assignment Under the directives, the Commissioner was assigned to analyse and evaluate the Swedish central governments grant funding of the core activities of womens organisations in . The Commis- sioner was instructed to propose modifications to adapt this fund- ing to the ways in which society and womens organisations have developed since the funding was established. The Commissioners remit was to analyse current government support in terms of the womens popular movement and evaluate its impact on womens will and capacity to organise themselves, and the democratic merits of this self-organisation. The Commissioner was also assigned to investigate the gender- equality requirements that popular movements and associations must generally meet to be eligible for government grants. 2 Womens self-organisation as a democratic force Several chapters deal with the analysis of government support for womens organisations in terms of their function as a popular movement, and the evaluation of how far this support affects womens will and scope for self-organisation, and of its democratic benefits. However, these topics are covered primarily in the first chapter, concerning womens self-organisation as a democratic force. In this chapter, by way of introduction, the Commissioner defines various terms that will be used in ensuing chapters. Among these are civil society, the non-profit sector and non-profit organi- sations, popular movements, social movements, the women's movement and womens organisations. In an overview, the Commissioner also describes how the womens movement emerged as part of the struggle for democracy at the end of the 19th century. During the 1960s and 70s, a new type of womens movement emerged. This challenged the tradi- tional organisational forms both of popular movements and of associations in . Furthermore, the Commissioner outlines the various categories of womens groupings contained in the pre- sent-day womens movement. The chapter concludes with a discus- sion on the need for women to organise themselves in contempo- rary society. 3 New forms of womens self-organisation According to the directives, owing to social changes and the man- ner in which womens ways of organising themselves have devel- oped, it is now imperative to adapt the forms of support for womens organizing to new conditions. Here, the Commissioner therefore considers the scope for broadening the basis of the government grant to include umbrella organisations, new forms of organisation such as networks, and various minor womens groups that need support to influence soci- ety and improve their own situation. This chapter opens with an account of the Governments policy of assisting democracy and popular movements. A report on mate- rial documenting the development of non-profit organisations in civil society follows. Topics covered include the use of associations and foundations. In a section on alternative forms of organisation, the Commis- sioner discusses various aspects of the network concept and the impact of the networking culture on Swedish popular movements. The formation of womens umbrella organisations is described. The chapter concludes with a report on a study of how women organise themselves at local level and on the Internet. 4 Government grants for non-profit organisations The Commissioners remit under the directives also includes com- paring the size of government grants for womens organisations with that of such grants for other types of organisations, in relation to member totals in the various types of organisation. In this chapter, the Commissioner starts by overviewing the various official investigations of government grants for non-profit organisations that have been carried out in the past few decades. With these investigations as their point of departure, a group of researchers at have analysed the notions that gave rise to government funding of non-profit organisations in its present form. An account of the groups ana- lytical model is given. The bulk of this chapter consists of a review, based on the Commissions own survey, of the allocation of government grants to non-profit organisations. Various types of grant, and their respective providers and recipients, are described. The providers have replied to the question of how many members constitute the basis of the official funding. They have also replied to the question of whether gender-specific statistics based on government-grant accounts exist. 5 Government support for womens organisations In this chapter the Commissioner begins by reporting on the motives for establishing official funding of the core activities of womens organisations, and on the investigation that preceded the government bill to establish this support. An account of the current nature of government grants and their administration, and of the financial development of womens organisations that have received these grants, follows. In this con- text, the Commissioner also describes an evaluation that includes a report on womens organisations that have forfeited their official funding. Most of the chapter focuses on the survey, which addresses womens organisation that receive no government support. In this context, the questionnaire survey that served as an opinion poll on the funding is also described. An account is given here, too, of the umbrella organisations and foundations identified by the Com- missioner. To permit comparison with government funding for womens organisation in the other Nordic countries, a minor survey on this matter is reported. By way of conclusion, there is a section about womens organisations formed according to ethnic criteria. The Commissioner reports questionnaire replies from, and viewpoints gathered at a special seminar with, these organisations. Included here, too, is an account of the survey carried out by to provide a picture of how national organisa- tions formed along ethnic lines work to promote gender equality. 6Gender equality in popular movements and associations The Riksdag (Swedish Parliament) and Government have laid down the principle that gender equality should be a high-priority policy objective and one that permeates the whole of society. Accordingly, under the directives the Commissioner was in- structed to investigate the requirements relating to gender equality that are generally imposed on popular movements and associations for their eligibility to receive government grants. In particular, the Commissioner was to survey and compare the eligibility require- ments that organisations must meet to obtain grants, and the accounting requirements to which they must conform. The Commissioners remit was to put forward proposals, based on the conclusions in this analysis, on future treatment of gender- equality requirements in state funding for popular movements and associations. In this chapter, the Commissioner first reports on the emer- gence and evolution of gender-equality policy. The relationship between this policy and the popular movements is then discussed. One conclusion is that gender equality is regarded by many popu- lar movements as a non-issue. This may be because the gender- neutral approach adopted by many popular movements has obscured the gender issue. One section deals with men and women in civil society. Here, the determinants, scope and emphasis of womens and mens in- volvement in portions of civil society are explored. The focus is on gender-role patterns. The greater part of the chapter is, however, about gender-equal- ity requirements and accounting of state funding for non-profit organisations. Local and regional grants are also examined from a gender-equality point of view. 7 The Commissioners deliberations and proposals Proposed new government grant for womens self-organisation The Commissioner proposes that the current government grant for core activities of womens organisation be replaced by a new gov- ernment grant for womens organising. The purpose of the new grant is to support womens efforts to organise themselves in groupings of their own. The grant is also intended to promote womens participation in the democratic process and in society, and to make it possible to monitor womens rights and pursue womens demands. Forms of new government funding The Commissioners premise has been that the existing structure of government grants should be used as far as possible. The Com- missioner therefore proposes that government funding for womens self-organisation should comprise the following elements: Organisation fund the overall activities of womens organisations, on the grounds that the associations activity is regarded as being of general interest to society as a whole. Start-up grants to fund newly formed womens organisations, networks, committees or equivalent bodies that are included in some other non-profit organisation, and which seek to establish themselves as independent associations. Activity grants to fund associations that are to perform certain tasks in return for the support. Recipients of government grants for womens self-organisation The Commissioner proposes that government grants to enable women to organise themselves should be payable to a womens organisation or other group that includes a womens network, committee or equivalent body with the function of strengthening the status of women in society, and which fulfils the conditions for official funding. Legal form of womens organisations The Commissioner proposes that womens organizing should be eligible for government grants to enable women to organise them- selves. By womens organisations, the Commissioner means non- profit associations in which female members are in a majority and the function of the organisation is to bolster womens status in society. Womens self-organisation according to ethnic criteria and national minorities The Commissioner proposes that womens organisations, but also other bodies that are not independent womens organisations, should be able to apply for government grants. They must be legal entities with a womens committee or corresponding group, such as a womens network, that forms part of the organisation. The body must fulfil the conditions for government grants in other respects. Umbrella organisations and foundations The Commissioner considers that organisation support should not be paid to joint bodies. In the Commissioners estimation, these bodies spending on coordination measures should be accommo- dated within the increased organisation support. Collaboration between various national organisations should be the responsibility of the organisations themselves. A foundation does not, in a legal sense, include members as individuals. cannot apply for government funding for womens self-organisa- tion. On the other hand, the Commissioner considers that the state should be able to support joint bodies and foundations through direct contributions in the form of activity grants for vari- ous projects. Funding party-political womens organisations The Commissioner proposes that part of the general activity sup- port in the central governments grants for political parties be set aside to fund activities in the womens associations, or equivalent organisations, belonging to the political parties. The Commis- sioners assessment is that channelling funds for party-political womens organisations through grants for the political parties will help to finance the overall increase in support for womens organi- sations as a whole. Since the party-political womens organisations receive support in other ways, this will contribute to an increase in support for other womens organisations as well. Conditions for organisation grants The Commissioner proposes that the following conditions be applied to the provision of organisation . To receive such grants, organisations must: conduct the kinds of activities that satisfy the purpose of the government grant have members who are individually affiliated and who share the basic values and objectives of the organisation be democratically constructed, i.e. have a structure that enables the members to demand accountability have a national organisation with activities that have local or regional roots or are of nationwide interest have conducted activities for at least three years before the grant application. Extra organisation support for international contacts The Commissioner proposes that organisation , fol- lowing a special application, be provided for the international con- tacts of organisations receiving this form of support. Conditions for start-up grants The Commissioner proposes special start-up grants for newly formed organisations that do not fulfil all the requirements for obtaining organisation . These start-up grants should be pay- able for a maximum of three years. They may, for example, enable a womens committee or equivalent body within another organi- sation to test, for a three-year period, whether it wishes to establish itself as an independent organisation or remain part of the national organisation. Conditions for activity grants The Commissioner proposes that activity grants be payable for womens self-organisation for activities that are, first, aimed at in- volving women for specific purposes and, second, of general inter- est to the whole of society.