sou · GSB387 · 2005-01-01 00:00:00 — kommer IMDG-koden att bli en del av konventionen the International Convention for the Safety of Life at Sea (SOLAS). Det innebär att koden från detta datum är en rekommendation utan blir tvingande för alla länder som är anslutna till SOLAS, däribland . Kust- staterna vid , förutom , har slutit ett avtal – – som i princip innebär att transport av farligt gods kan ske enligt bestämmelserna i och RID inom de områden som avtalet definierar och på sådana fartyg som godkänts för ändamålet. Inom FN:s ekonomiska kommission för pågår ett arbete med att ta fram särskilda regler för transporter på inre vattenvägar. Bestämmelser för lufttransporter av farligt gods De grundläggande principerna för internationell transport av farligt gods med flyg finns i bilaga 18 till konvention om inter- nationell luftfart (Chicagokonventionen), vilken tillträtt. Den närmare regleringen återfinns i Technical Instructions, ICAO- TI, som utges av den internationella civila luftfartsorganisationen (). är och har 188 medlemmar, däribland . ICAO-TI är automatiskt bindande för de stater som tillträtt Chicago- konventionen. Den klassindelning och de förpackningsregler som finns i ICAO-TI följer FN-rekommendationerna. Liksom IMDG- koden har ICAO-TI varit föremål för en omstrukturering. En reviderad version av ICAO-TI tillämpas från . Direktiv som avser flera transportslag Bestämmelser om säkerhetsrådgivare finns i dels rådets direktiv /35/EG av om utnämning av och kompetens hos säkerhetsrådgivare för transport av farligt gods på väg, järnväg eller inre vattenvägar (EGT L 145, s. 10, Celex 31996L0035), säkerhetsrådgivardirektivet, dels och rådets direktiv /18/EG av om minimikrav vid examinering av säkerhetsrådgivare för transport av farligt gods på väg, järnväg eller inre vattenvägar (EGT L 118, , s. 41, Celex 32000L0018), examineringsdirektivet. Syftet med säkerhets- rådgivardirektivet är att höja säkerheten vid transport av farligt gods genom att säkerställa en godtagbar nivå av yrkesmässig kompetens i alla företag som lastar, lossar eller transporterar farligt gods. Bestämmelser om säkerhetsrådgivare återfinns numera även i den senaste RID och ADR och således även i RID- och ADR-direk- tiven. Rådets direktiv /36/EG av om transportabla tryckbärande anordningar (EGT L 138, , s. 20, Celex 31999L0036), TPED-direktivet, innehåller bestämmelser som syftar till att förbättra säkerheten för transportabla tryckbärande anordningar som är certifierade för nationella väg- och järnvägstransporter av farligt gods. Nationella bestämmelser om transport av farligt gods De grundläggande reglerna för transport av farligt gods har samlats i en för de olika transportslagen gemensam ramlag och därtill hörande förordning – lagen (1982:821) om transport av farligt gods (prop. 1981/82:94, bet. TU1981/82:35, rskr. 1981/82:412) och förordningen (1982:923) om transport av farligt gods. Bulk- transporter till sjöss har lämnats utanför. Lagen innehåller bl.a. vissa grundläggande definitioner, allmänna säkerhetsbestämmelser, bestämmelser om tillsyn och ansvar samt bemyndiganden. Förordningen innehåller bl.a. vissa materiella bestämmelser, överklagandebestämmelser samt bemyndiganden för de tre trans- portmyndigheterna; , och . De flesta materiella regler återfinns i myndighetsföreskrifter. Dessa föreskrifter kan på grund av sin omfattning och detalj- rikedom vara relativt svårtillgängliga. I förordningen föreskrivs att RID och ADR skall gälla för inter- nationella järnvägs- och vägtransporter av farligt gods som utförs i . För nationella järnvägs- och vägtransporter gäller Statens räddningsverks föreskrifter (RID-S respektive ADR-S, som vardera är på ca 1 000 sidor). Genom föreskrifterna har RID- och ADR-direktiven implementerats även för de nationella trans- porterna. har föreskrivit att bestämmelserna i skall gälla för alla fartyg på svenskt farvatten och för svenska fartyg även när de utnyttjas för sjöfart utanför svenskt vatten. Verket har också meddelat föreskrifter om bl.a. bulktransporter till sjöss och hantering av farligt gods i hamnar. För transporter på inre vatten gäller samma regler som för övrig sjöfart. har på liknande sätt satt ICAO-TI i kraft för civila luftfartyg vid start från, landning på eller överflygning av svenskt territorium. Behovet av en utredning Lagen och förordningen om transport av farligt gods utarbetades och trädde ikraft . För- fattningarna är detaljerade och har inte efter sin tillkomst i tillräcklig utsträckning anpassats till utvecklingen på området. Det finns således ett stort allmänt behov att modernisera och förenkla dem. Det har på grund av den höga detaljeringsnivån visat sig vara komplicerat att författningstekniskt genomföra EG:s rättsakter. Vidare stämmer dagens svenska bestämmelser i vissa delar mindre väl överens med innehållet i vissa EG-rättsakter. Som exempel kan nämnas regleringen i förordningen avseende behörig myndighet enligt RID-direktivet respektive bilagorna till ADR-direktivet. En översyn av lagen och förordningen är således angelägen. Grundläggande krav på sådana författningar är dels att de stämmer överens med EG:s nuvarande regelverk, dels att de möjliggör ett enkelt genomförande av framtida EG-direktiv utan att de blir svårtolkade och oöverskådliga. En moderniserad författningsreglering bör leda till att reglerna blir enklare och mer enhetliga och därmed att författningsområdet blir mer överskådligt, inte minst för de företag som omfattas av reglerna. En särskild utredare skall, mot bakgrund av vad som har redovisats, göra en översyn av lagen och förordningen om transport av farligt gods. Utredaren skall utarbeta förslag till den författningsreglering som bedöms nödvändig. Huvudsyftet med översynen är att för- enkla och modernisera författningarna. Utredaren skall särskilt analysera och föreslå hur de delar av regelsystemet som mindre väl harmonierar med EG:s rätts- akter skall utformas så att de på ett bättre sätt skall stämma överens med dessa. Utredaren skall därvid bl.a. granska den nationella regle- ringen av behörig myndighet enligt RID- och ADR-direktiven. Utredarens författningsförslag skall göra det möjligt att på ett smidigt sätt genomföra framtida ändringar av EG-direktiv i svensk rätt. Utredaren skall vidare särskilt utreda om reglerna för de olika transportslagen i erforderlig utsträckning är harmoniserade med varandra. Vilka problem kan t.ex. uppstå i samband med att farligt gods omlastas mellan olika transportslag i hamnar och terminaler m.m. och hur kan dessa problem lösas? Utredaren skall också utreda om det finns skäl att alltjämt låta Försvarsmakten och ha ett generellt undantag från bestäm- melserna om transport av farligt gods. Utredaren skall särskilt se över regleringen av säkerhetsrådgivare. Är det motiverat att sjö- och lufttransporter, som omfattas av andra säkerhetssystem och säkerhetsföreskrifter, skall omfattas av kravet på säkerhetsrådgivare? Utredaren skall även se över reglerna om tillsyn. Vilka möjligheter har tillsynsmyndigheterna att kontrollera om ett transportmedel, en enhetslastanordning, en behållare eller ett emballage, som inte har märkning för farligt gods, innehåller farligt gods eller inte? Är tillsynsmyndigheternas befogenheter tillräckliga? Utredaren skall lämna förslag till de författningsändringar som övervägandena med anledning av ovanstående föranleder. Utredaren skall även i övrigt överväga och lämna förslag till förändrade regler i de fall det bedöms lämpligt för att modernisera regelverket och anpassa det till de krav som bör ställas på det aktuella området. I detta sammanhang kan även ändringar i syfte att förenkla för små företag och minska företagens administrativa bördor övervägas. Det står utredaren fritt att också annars lämna förslag till förändrade regler i de fall detta bedöms lämpligt. Det ingår inte i utredarens uppdrag att göra någon organisations- översyn inom författningsområdet. Om utredaren emellertid finner brister eller överlappningar av organisatorisk natur bör dessa noteras. Utredaren skall samråda med (JU 2000:06) och (N 2001:09). Utredaren skall också samråda med när det gäller avgränsningen mot bestämmelserna om transport av farligt avfall i förordningen (1995:701) om gränsöverskridande transporter av avfall och avfallsförordningen (2001:1063). Utredaren skall samråda med andra berörda myndigheter och organisationer, företrädare för näringslivet samt, vad gäller redovisning av förslagens konsekvenser för små företag, för regelgranskning (NNR). Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete . Behörig myndighet för vägtransporter Behörig myndighet enligt ADR Sammanställning över avsnitt i Statens räddningsverks föreskrifter om transport av farligt gods på väg och i terräng, ADR-S, (SRVFS 2002:1) där begreppen behörig myndighet, utsedd myndighet, kontrollant eller utsett organ används. Under rubriken anmärkning anges mycket kort vad avsnittet avser. Rubriken behörig myndighet anger den eller de myndigheter som kan ha uppgiften enligt lagen (1982:821) om transport av farligt gods och de föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. SOU 2004:87 Bilaga 2 3.3.1 nr 283 (d) 4.1.2.2 (b) 4.1.4P200 (8) 4.1.4P200 (9) t: 4.1.4P200 9 v: 4.1.4P200 9 (ac) 4.1.4P201 (1) 4.1.4 P203 (8) 4.1.4P405 (2) 4.1.4P601 3(g) eller behörigt organ, SOU 2004:87 Bilaga 2 5.2.2.1.9 (a) 5.4.1.2.1 (c) 5.4.1.2.1 (e) 5.4.1.2.1 (g) 5.4.1.2.5.1 (j) 5.5.1.2 (a) 6.1.3.1 (g) 6.2.1.7.1 (d) 6.2.1.7.3 (m) SOU 2004:87 Bilaga 2 6.2.5.6.4.3 (e) 6.2.5.6.4.8 (b) 6.2.5.7.1 (d) 6.2.5.7.3 (n) 6.3.1.1 (f) SSI/SKI, ev. behörigt SSI/SKI, ev. behörigt SSI/SKI, ev. behörigt 6.4.22.1 (b) 6.4.23.12 (b) 6.5.2.1.1 (f) 6.5.2.2.3 (a) SOU 2004:87 Bilaga 2 6.6.3.1 (f) 6.7.2.19.6 (b) 6.7.3.15.6 (b) 6.7.4.14.6 (b) SOU 2004:87 Bilaga 2 6.8.2.1.20 (a) 6.8.2.4.1 fotnot 9) eller behörigt organ, 6.8.3.4.6 (b) 7.5.2.2 fotnot a) 7.5.11CW33(3.2) 7.5.11 CW33(5.1) 7.5.11 CW33(6) S1 (2) S1 (4) S1 (5) (b) SOU 2004:87 Bilaga 2 Kapitel 9 – 13 Behörig myndighet för järnvägstransporter Behörig myndighet enligt RID Sammanställning över avsnitt i Statens räddningsverks föreskrifter om transport av farligt gods på järnväg, RID-S, (SRVFS 2002:2) där begreppen behörig myndighet, utsedd myndighet, utsedd kontrollant eller utsett organ används. Under rubriken anmärkning anges mycket kort vad avsnittet avser. Rubriken behörig myn- dighet anger den eller de myndigheter som kan ha uppgiften enligt lagen (1982:821) om transport av farligt gods och de föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. SOU 2004:87 Bilaga 3 3.3.1 nr 283 (d) 4.1.2.2 (b) 4.1.4P200 (8) 4.1.4P200 (9) t: 4.1.4P200 9 (ac) 4.1.4P201 (1) 4.1.4 P203 (8) 4.1.4P405 (2) 4.1.4P601 3(g) SOU 2004:87 Bilaga 3 5.2.2.1.9 (a) 5.4.1.2.1 (c) 5.4.1.2.1 (e) 5.4.1.2.1 (f) 5.4.1.2.1 (g) 5.4.1.2.5.1 (j) 5.5.1.2 (a) 6.1.3.1 (g) 6.2.1.7.1 (d) 6.2.1.7.3 (m) SOU 2004:87 Bilaga 3 6.2.5.6.4.3 (e) 6.2.5.6.4.8 (b) 6.2.5.7.1 (d) 6.2.5.7.3 (n) 6.3.1.1 (f) SSI/SKI, ev. behörigt SSI/SKI, ev. behörigt SSI/SKI, ev. behörigt 6.4.22.1 (b) 6.4.23.12 (b) 6.5.2.1.1 (f) 6.5.2.2.3 (a) SOU 2004:87 Bilaga 3 6.6.3.1 (f) 6.7.2.19.6 (b) 6.7.3.15.6 (b) 6.7.4.14.6 (b) SOU 2004:87 Bilaga 3 6.8.2.4.1 fotnot 9) 6.8.3.4.6 (b) Hänvisning till militär myn- 7.5.2.2 fotnot a) 7.5.11CW33(3.2) 7.5.11 CW33(5.1) 7.5.11 CW33(6) Behörig myndighet för sjötransporter Behörig myndighet enligt IMDG-koden Sammanställning över avsnitt i IMDG-koden, som införts i svensk rätt genom föreskrifter om transport av farligt gods till sjöss av förpackat farligt gods (SJÖFS 2003:15), där begreppen behörig myndighet, utsedd myndighet, kontrollant eller utsett organ används. Under rubriken anmärkning anges mycket kort vad avsnittet avser. Rubriken behörig myndighet anger den eller de myndigheter som kan ha uppgiften enligt lagen (1982:821) om transport av farligt gods och de föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. 2.7.4.2 (c ) 2.7.4.8 (b) SOU 2004:87 Bilaga 4 3.3.1, SP 928 3.3.1, SP 929 3.3.1, SP 952 förteckning 1–3, 4.1 b, transport – förteckning 4, 4.1 d förteckning 5-9, 4.1 c och d, 5.1 (a)(v), (iv), 6.2(d)(i), 6.3(e), (k), förteckning 10-14, 1 (a), 3.4 (b), (c), 4.1(c), (d), 5.1(a)(iii), 6.2(d)(i), 6.3(c), (h), (n) SOU 2004:87 Bilaga 4 6.1.3.1 (g) 6.1.3.7 (i) Bilaga 4 SOU 2004:87 6.2.2.6.1 (d) 6.2.2.6.3 (n) 6.3.1.1 (f) 6.4.22.1 (b) SOU 2004:87 Bilaga 4 6.4.23.9 (b) 6.6.3.1 (f) Bilaga 4 SOU 2004:87 SOU 2004:87 Bilaga 4 Bilaga 4 SOU 2004:87 Behörig myndighet för lufttransporter Behörig myndighet enligt ICAO-TI Sammanställning över avsnitt i ICAO-TI, som införts i svensk rätt genom föreskrifter om luftfarten (LFS 2002:78), där begreppet competent authority används. ICAO-TI finns inte översatt till svenska varför sökning har gjorts på den engelska motsvarigheten till begreppet behörig myndighet. Under rubriken anmärkning anges mycket kort vad avsnittet avser. Rubriken behörig myndighet anger den eller de myndigheter som kan ha uppgiften enligt lagen (1982:821) om transport av farligt gods och de föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. ICAO-TI har en annan indelning än ADR-S, RID-S och IMDG-koden. 2.1.1, kolumn 12 3.2, A 62 3.2, A 68 3.2, A.114, d SOU 2004:87 Bilaga 5 1.3.2.4, b, iv 2.4.5, b iii 2.4.5, c, i 4.1.4.2.2, note 2 5.1.5.1, note 2 SOU 2004:87 Bilaga 5 5.5.2.2, a 2 5.5.2.2, b 1 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital- TV. 40.Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. 42.Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. 43.Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 44.Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. 45.Nationaldagen – ny helgdag. 46.Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. 47.Näringslivet och förtroendet. 48.Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag. 49.Engagemang, mångfald och integra tion. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. 50.Skolans ansvar för kränkningar av elever. 51.Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. 52.Samhällets behov av betaltjänster. 53.Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. – organisation för strategi och genomförande. 55.Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. 56.E-tjänster för alla. 57.Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. 60.Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. 61.En översyn av Brottsoffer- myndigheten. 62.Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. N. 63.Skatt på väg. 65.En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. 67.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. 70.Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. 71.Sexuell exploatering av barn i . 72.Utsädeskontroll i förändring. 73.Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad. Bilaga 4 till /04. 74.Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv. –i statliga företag –i internationellt samarbete. 76.Godstransporter – noder och länkar i samspel. 77.Snö, mörker och kyla. Inomhusmiljö och energianvändning. 79.Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? Förslag till nationellt utvärderings- program. 80.Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. 81.Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. 82.Sluta strunta i EU –EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. 84.SWENTEC AB – för en nationell kraftsamling på svensk miljöteknik. 85.Genomförande av direktivet om information och samråd. 86.Var går gränsen? 87.Ny reglering för transporter av farligt gods. Sluta strunta i EU – EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . Nationaldagen – ny helgdag. Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. Näringslivet och förtroendet. Kategorisering och integration. Om före- ställda identiteter i politik, forskning, media, och vardag. Engagemang, mångfald och integration. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. En översyn av . –i statliga företag –i internationellt samarbete. [75] Allt ljus på storstadspolitikens lokala Förslag till nationellt utvärderings- program. Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. Utlänningslagstiftningen i ett domstols- perspektiv. Från klassificering till urval. En översyn av . Informera om samhällets säkerhet. [25] Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. [58] Snö, mörker och kyla. Ny reglering för transporter av farligt gods. Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. Genetik, integritet och etik. [20] Handikappolitisk samordning – organisation för strategi och genom- förande. Sexuell exploatering av barn i . [71] Hjälpmedel. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. [83] Var går gränsen? Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [19] Från verksförordning till myndighets- [23] Hyressättning av vissa ändamåls- Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. E-tjänster för alla. [56] Skatt på väg. En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. [69] Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. Migration och integration – om fram- Bilaga 4 till /04. Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Tre vägar till den öppna högskolan. [29] Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Utan timplan – med målen i sikte. Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. [42] Skolans ansvar för kränkningar av elever. Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. Utsädeskontroll i förändring. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nytt regelverk för marksänd digital-TV. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. sanktionssystem och hänsynsregler. Alternativ för prövnings- organisation. Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. Inomhusmiljö och energianvändning. Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. Turistfrämjande för ökad tillväxt. Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. Den könsuppdelade arbetsmarknaden. [43] Samhällets behov av betaltjänster. [52] Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. [62] Godstransporter – noder och länkar i samspel. – för en nationell kraft- samling på svensk miljöteknik. Genomförande av direktivet om informa- tion och samråd.