sou · GSB3135 · 2005-01-01 00:00:00 — 8Glesbygdsverket redovisar i sin årsbok 2003 att antalet dagligvarubutiker på landsbygden reducerats kraftigt och att denna utveckling väntas fortsätta. Detta påverkar också annan service, eftersom ett färre antal lanthandlare innebär risk för att annan samhällsservice läggs ned. (Kommunikationer och regional utveckling, Rapport från , 2003.) 9Systemet finns utförligare beskrivet i och landsbygdens advokat, . Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! hindra förändringar, utan att stödja den ständigt pågående struk- turomvandlingen. Systemet har enligt bidragit till attitydförändringar och ökat medvetande om att man måste lösa problemen på ett annorlunda sätt på landsbygden. Utsikterna att uppnå den regionala utvecklingspolitikens mål om fungerande och hållbara arbetsmarknadsregioner med god service- nivå i hela landet är små så länge staten inte tar de egna målen på allvar. När statliga myndigheter och bolag lägger ner lokala kontor är det ofta en riktig åtgärd för att effektivisera just den myndighetens verksamhet. I det lokala perspektivet uppstår i stället negativa följdverkningar; lägger en myndighet ner sin verksamhet, för- svinner snart också de övriga. Den ena handen vet inte alltid vad den andra gör. Ofta har processen kommit så långt att förslagen är svåra att påverka och ändra. Än en gång har sektorsstyrningen segrat till förfång för helheten och mot beslut. att regering och riksdag tydligare ger uttryck för en regional helhetssyn inför beslut om nedläggningar, förändringar och nybildning av myndigheter, och att det engelska systemet med landsbygdsförsäkring beaktas av den parlamentariska landsbygdsutredningen som ett verktyg och mätinstrument för en utvecklad svensk landsbygdspolitik. Det lokala utvecklingsarbetet svarar för betydande samhälls- insatser, men små, lokala aktörer har ofta svårt att utnyttja de utvecklingsresurser som finns inom de offentliga systemen. Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! Lokala utvecklingsgrupper inom det som kallas den sociala ekonomin står för betydande insatser för att skapa utveckling, tillväxt och attraktionskraft. Det kan skapa underlag för tillväxt genom bland annat bredbandsutbyggnad, som i . Det kan skapa en entreprenörsmiljö som i i . Det kan trygga en kapitalförsörjning som bankverksamheten i . Det kan skapa attraktionskraft som Storsjöyran i . Kooperativt företagande är också en lokal kraft inom många verksamhetsområden som vindkraftskooperativ och koope- rativ inom skola och omsorg. Tillsammans med övrigt föreningsliv, kooperativ och småföretag stärker de lokala utvecklingsgrupperna ekonomin i hela Inlandet. Byarna samarbetar allt oftare och bildar vittförgrenade nätverk. De utvecklar ett allt bättre samspel med sin kommun och sina regionala organ. Den lokala nivån har getts ett visst utrymme inom den regionala utvecklingspolitiken och i EU-program, men det är först nu som en långsiktig strategi för den nationella landsbygdspolitiken ska utarbetas. Socialt kapital är det lagrade förtroendet som finns mellan män- niskor i innovationssystemet. Den ena typen av socialt kapital kallas sammanbindande och den andra typen överbryggande. Det är troligen det senare som betyder mest för utvecklingen, en tillit som utvecklas mellan personer som inte känner varandra från början. Genom att nya relationer knyts tillför dessa relationer nya impulser, idéer, kompetenser och kapital. En väl utvecklad infra- struktur och brett spridda värderingar som är positiva till föränd- ring och samarbete är viktiga förutsättningar för att motbilden ska kunna bli verklighet. Genom att främja mötesplatser och nya kunskaper genom till exempel lärcentra, kan kommuner och andra offentliga aktörer medverka till ett starkt socialt kapital i Inlandet. Insatser för lokal utveckling kan ge ekonomisk tillväxt i Inlandet även i bygder med ekonomisk stagnation och avfolkning. Det ger möjligheter att ta tillvara mänskliga och naturgivna resurser. Det skapar också serviceunderlag, vilket är viktigt för att behålla Inlandets attraktionskraft och möjligheter att ta vara på potentialen Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! inom jord- och skogsbruk, turism och annat företagande. Sam- spelet mellan kommunerna och den sociala ekonomin är en nyckel- fråga. Kommunerna måste bättre ta vara på engagemanget för bygden i både planering och genomförande i politiska beslut. Samordning och en obyråkratisk hantering av ekonomiska resurser är nödvändig. Det system med landsbygdsförsäkring som beskrivs i avsnitt 2.2 kan vara ett redskap för att stärka den lokala ut- vecklingen. Det lokala utvecklingsarbetet uppmärksammas ofta inte efter förtjänst. En orsak är att resultaten var för sig inte är så upp- seendeväckande och den sammantagna effekten svår att överblicka och mäta. Det är inte heller alltid som den lokala aktiviteten passar de strategier och den planering som de traditionella samhälls- nivåerna arbetar efter. Sektoriseringen av vårt samhälle har negativa konsekvenser för främst den perifera glesbygden. Var för sig kan verksamheter tyckas olönsamma. Samordnade över sektorgränser kan de bilda en effektiv helhet. De små lokala aktörerna har svårt att ta del av de resurser som finns i systemen. , exempelvis, redovisar en positiv syn på lokal utveckling och social ekonomi men efterlyser stora projekt som inte passar små aktörer. Det institutionella stödet till lokal utveckling är svagt hela vägen från nivå till EU-nivå. Det finns ingen myndighet som har det samlade ansvaret. Kommunerna har en särskilt viktig roll. De flesta kommuner har en positiv inställning till medborgerligt engagemang i otraditionella former, men på många håll brister det fortfarande i det praktiska stödet. att Inlandsdelegationens synpunkter på socialt kapital och lokal utveckling överlämnas till den parlamentariska landsbygdsutred- ningen för beaktande. Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! För att stärka tillväxten måste Inlandet öka inflödet av personer och kompetens. Strategiska utbildningsinsatser samt en effek- tivare integration av invandrare innebär en förstärkning av arbetskraften. Ett särskilt inlandsfenomen är den ensidiga och könsuppdelade arbetsmarknaden. Insatser för att avhjälpa denna obalans kan bidra till ökad dynamik på Inlandets arbetsmarknad. För att upprätthålla en god ekonomisk tillväxt är tillgången på arbetskraft med rätt kompetens av central betydelse. I de studier och prognoser som gjorts av arbetskraftbalansen framgår bland annat följande: minskar arbetskraften till följd av de demografiska förändringarna. Åldersstrukturen för arbetskraften är ogynnsam för i princip alla branscher och regioner, men särskilt utsatt är den offentliga sektorn. För att upprätthålla balans i den offentliga ekonomin och ge utrymme för ekonomisk tillväxt måste sysselsättningsgraden långsiktigt vara högre är . I hela föds för få barn. Därför ökar regionernas konkurrens om studenter och välutbildad arbetskraft. Det kommer att gå bra för regioner som drar till sig kompetens och dåligt för regioner som tappar kompetens. För Inlandet är det därför en ödesfråga att bli så attraktivt att man kan dra till sig nödvändig kompetens. Välutbildade personer i åldersgruppen 20 flyttar mest och är mest flexibla avseende vart de flyttar. Från 30-årsålden minskar den långväga flyttningsbenägenheten dock avsevärt. Därför måste Inlandet inrikta sig på att attrahera kompetenta personer . Sambanden mellan denna grupps flyttningsflöden och kom- muners utbildningsnivå samt demografiska struktur är tydliga. Ju större inflyttningsnetto av denna grupp, desto högre utbildnings- nivå och långsiktigt gynnsam befolkningsstruktur. Flyttnings- flödena har en stark relation till högre utbildning. Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! De analyser och strategier som gjorts av Ams anger tre områden som avgörande för hur samhället kommer att klara arbetskrafts- försörjningen: Samhällets samlade resurser måste på ett mycket bättre sätt än samordnas utifrån arbetskrafts- försörjningsperspektivet som de möter individens behov och intressen Systemen för integration på arbetsmarknaden måste samordnas bättre. Diskriminerande attityder måste mot- verkas. En förbättrad och samordnad rehabilitering måste komma till stånd för att återföra människor till arbets- livet och motverka fortsatt ohälsa. För att åstadkomma tillväxt i Inlandet är det viktigt att strategierna för arbetskrafts- och kompetensförsörjning ligger i linje med den övergripande strategin och med de synsätt som denna baseras på. Det krävs en offensiv strukturomvandling som innebär att gå från krympande branscher och företag till växande. Det betyder en medveten och stark koncentration på tillväxtområden och olika åtgärder för att stimulera företag och individer att söka sig till växande branscher. Efterfrågan och behov måste styra inriktningen. Dessa utgångspunkter måste vara vägledande för de sysselsätt- nings- och utbildningsstrategier som kommuner och andra aktörer formulerar för Inlandet. Erfarenheten visar att regioner med en stark basindustritradition har svårt att klara konkurrensen med andra regioner i , där en större mångfald funnits i näringslivsstrukturen. Arbetsmark- naden i Inlandet är dessutom fortfarande starkt könsuppdelad. Vård och omsorg är den dominerande näringsgrenen för kvinnor i glesbygder och tätortsnära landsbygder. Inom denna sektor arbetar av kvinnorna. Männen på landsbygden har stark knytning till tillverkningsindustrin. Kvinnorna arbetar betydligt färre timmar än männen och kvinnor står endast för av nystartade företag i och i som helhet10. Den ofta ensidiga arbetsmarknaden medför att särskilt unga kvinnor överger Inlandet för mer differentierade arbets- och studieorter vid kusten eller i . Även i gruppen in- Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! flyttande är kvinnoandelen lägre. Ofta framförs regionens starka mansdominerade industriuppbyggnad samt det mer mansdomine- rade fritids- och kulturutbudet i form av skoter och jakt/fiske som en del av förklaringen. En annan förklaring är att det på en begränsad arbetsmarknad är svårt att hitta kvalificerade arbeten för medföljande i familjer som vill flytta till Inlandet. Satsningar på utbildning och kompetensutveckling är avgörande i ansträngningarna att skapa inflyttning i Inlandet. Här kan lärcentra få en betydelsefull roll som motor för vuxnas lärande och därmed som drivkraft för tillväxt. Inom Akademi Norr diskuteras fördjupad samverkan mellan lärcentra, , och . Inom Akademi Norr pågår också försök med en modell som innebär att gå från teoribaserad till praktiknära forskning. En viktig faktor i den långsiktiga arbetskrafts- och kompetens- försörjningen i Inlandet är en fungerande infrastruktur för vuxnas flexibla och livslånga lärande. Inlandsdelegationen har engagerat sig i dessa frågor tillsammans med Tillväxtdelegationen. Vi har bland annat deltagit i ett informellt nätverk, 3M-gruppen. En slutsats är att regeringen måste ta ett samlat grepp om vuxnas lärande. Det finns stora ekonomiska resurser inom olika insats- och politik- områden. Dessa är uppdelade på olika myndigheter med sina mål och regelverk. Konsekvensen är målkonflikter, samordnings- problem och ett ineffektivt resursutnyttjande. Lärcentra är viktiga byggstenar i en sådan infrastruktur. Det behöver inte vara en byggnad där alla funktioner är samlade och det behöver inte heller finnas ett lärcentrum i varje kommun. Tvärtom bör flera kommuner kunna lösa detta gemensamt och tillsammans med andra aktörer. Mycket kan ske genom att utnyttja redan befintliga organisationer och deras ekonomiska och fysiska resurser. Sådana ansatser finns inom ramen för Region , Lärcentrum och Akademi Norr. har visat vad lärarutbildningar på distans betyder för individer och den lokala arbetsmarknaden11. En majo- ritet av de studerande hade inget alternativ till distansutbildning. 11 Lärarutbildning på distans om betydelsen för individen och den lokala arbetsmark- naden, 2004. Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! Resultaten är synnerligen goda. Examensfrekvensen är högre än genomsnittet. Nio av tio fick arbete kort efter examen. av lärarna finns kvar i länet, i samma kommun. Beroendet av bidrag från a-kassa, sjukpenning eller bostadsbidrag minskade efter studierna. Lärcentra har tre typiska huvudfunktioner: mäklare, mötesplats och motor. Motorfunktionen betyder att ett lärcentrum i samspel med andra aktörer i en kommun eller region aktivt kan bidra till utveckling och tillväxt. Detta är en fråga som engagerat den ovan nämnda 3M-gruppen. Vi föreslår att får i uppdrag att tillsammans med ett antal kommuner och deras lärcentra får i uppdrag att driva ett fortsatt utvecklingsarbete inom detta område. En stor tvistefråga är den långsiktiga finansieringen av de merkostnader som högre utbildning utanför campus alltid innebär. Det är orimligt att inlandskommunerna ska stå för dessa mer- kostnader. Ändå har de valt den modellen, eftersom högre utbild- ning bedöms vara strategiskt viktig. För att komma vidare i frågan har Akademi Norr tagit ett initiativ tillsammans med , och . De vill utveckla ett långsiktigt program för kompetensförsörjning i och Inlandet. Det handlar om att hitta sådana lösningar när det gäller pedagogik, infrastruktur, organisation och ekonomi att man kan tala om ett virtuellt Inlandsuniversitet. Utgångs- punkterna är desamma som för Inlandsdelegationen. Inlandets framtid hänger på förmågan att utnyttja de möjligheter som globala trender och nya marknader representerar. Som en konsekvens av detta måste högre utbildning och FoU-satsningar i högre grad kopplas till en sådan långsiktig strategi. Detta blir särskilt viktigt för att möta behovet av kompetenshöjning i småföretag och för att underlätta generationsväxling. Det är viktigt att regeringen stödjer detta initiativ, Bristen på framtidsbyggare är påtaglig i Inlandet. Vi avser då välutbildade kvinnor och män i åldern 20 . Ofta är det svårt att locka unga akademiker till Inlandet. Den satsning som fått namnet Trainee Inland och som kommer att bedrivas som två pilotprojekt i respetive är ett sätt att pröva nya modeller. Trainee-satsningar har varit ett sätt för de stora företagen att fylla på med den kompetens som ny- examinerade ekonomer, ingenjörer och andra yrkeskategorier representerar. För små- och medelstora företag har detta inte varit ett alternativ. Trainee Inland innebär att flera småföretag delar på Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! Arbetsförmedlingarna och länsarbetsnämnderna kommer att delfinansiera pilotprojekten. Inlandsdelegationen har varit med att initiera dessa projekt och bedömer att det finns goda möjligheter till fortsättning i större skala. De lokala arbetsmarknadsnämndernas funktion skulle kunna förstärkas med lokala kompetensråd. Därmed kan arbetet bli mer lokalt förankrat och handlingsinriktat. Flera studier visar att det är positivt för företagens effektivitet och lönsamhet att ha en mångkulturell sammansättning. I de samtal som Inlandsdelegationen och har haft med lokala företagare i Inlandet framkom bland annat följande erfaren- heter: De stora företagen är långt framme i tankarna om mångfald och har normalt goda resurser för att ta emot praktikanter. De anser dock att det inte är företagens sak att gratis handleda personen eller att ge undervisning i svenska. Yrkeserfarenhet och kompetens är enligt företagarna det vik- tigaste när de skall anställa ny personal. Utländsk härkomst upplevs inte som negativ. Det behövs dock en ökad öppenhet och en nyfikenhet från alla parter för att skapa effektiva mång- kulturella team på arbetsplatsen. Det behövs ett handlingsprogram för att snabbare göra arbets- marknaden tillgänglig för invandrare. En åtgärd som kan vara intressant är till exempel handledararvoden till företag som anställer invandrare eller ordnar praktikplatser. Det finns också goda exempel på yrkespraktik kopplad till en anpassad språk- utbildning som kan vara en modell för en effektivare introduktion på arbetsmarknaden. Rapport integration 2003 har ett tydligt storstadsfokus, som utvärderingen visar att vi behöver veta mer om de speciella omständigheter som glesbygdskom- munerna har att hantera för att integrationsarbetet också ska kunna vara en utvecklingsstrategi. Om flyktinginvandring och asyl- sökande ska styras bort från överbelastade storstadsområden krävs en kartläggning och en analys av de ekonomiska och juridiska omständigheter som hindrar sådana migrationsrörelser. Erfarenheten visar att det behövs mer information och opinions- bildning för att skapa en attitydförändring i samhället. Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! och invandrare utgör en stor resurs, inte minst i ett inlands- perspektiv. Företagsstrukturen i Inlandet är inte lika komplett och har inte den mångfald som i mer tätbefolkade områden. Rekrytering av arbets- kraft och kompetens utgör ett problem, trots att det i många kommuner finns en arbetskraftsresurs. Insatser måste göras för att matcha efterfrågan mot utbud. Kvinnors och mäns skilda villkor uppmärksammas inte i till- räckligt hög grad i det regionala utvecklingsarbetet. Detta fram- hölls redan i propositionen om den regionala utvecklingspolitiken /02. ITPS noterar i sin utvärdering av de regionala tillväxt- programmen att ingen analys fullt ut har integrerat jämställdhet eller kvinnors och mäns situation på ett konsekvent sätt.12 Samverkan mellan akademi/forskning, näringsliv och offentlig verksamhet är en förutsättning för tillväxt och utveckling. Gleshet och långa avstånd gör att denna samverkan är svår att rea- lisera i stora delar av inlandet. Detta är menligt för inlandsföre- tagens utveckling, och försvårar och fördyrar nödvändiga tillskott av kompetens. utgör detta en stor konkurrensnackdel och fara för inlandsföretagens existens. Den integrationspolitiska maktutredningen uppger tre anled- ningar till att svenskar med invandrarbakgrund saknar arbete13: den tydliga diskrimineringen på arbetsmarknaden, struktuförändringar som tar bort okvalificerade jobb och en misslyckad integrations- politik när det gäller arbetsmarknaden. Studier visar att invandrare som snabbt tar sig in på arbetsmarknaden har bra förutsättningar att lyckas. Färre svenskar med utländsk bakgrund omfattas dock av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Några erfarenheter från samtalen med lokala företagare i Inlandet: Det finns en begränsad förståelse för problemen med arbets- kraftsförsörjningen på lång sikt. Flera av företagen upplever inte detta som ett stort hot, utan ser det som ett storstads- problem. 12Ex Ante-bedömning av de regionala tillväxtprogrammen, sid. 8. Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! Det största hindret för att anställa invandrare är att de har bristande kunskaper i svenska. Det är viktigt att kunna validera utländska betyg för att skapa jämförbarhet. Det finns en risk att arbetsgivare hoppar över de som inte kan visa på en svensk jämförbar utbildning. att regeringen uppdrar åt berörda myndigheter att ta fram ett nationellt program för vuxnas lärande, att regeringen uppdrar åt att tillsammans med ett antal inlandskommuner fortsätta utvecklingsarbetet med att göra lärcentra till motorer för lokal och regional tillväxt, att regeringen stöder initiativ till ett långsiktigt program för kompetensförsörjning i Inlandet, att regeringen initierar ett handlingsprogram för att snabbare göra arbetsmarknaden i Inlandet tillgänglig för invandrare, och att kvinnors och mäns skilda villkor uppmärksammas på ett kraftfullare sätt i det regionala utvecklingsarbetet. 2.5Ökat fokus på entreprenörskap i Inlandet Det behövs ett kraftigt stärkt entreprenörskap i Inlandet. Attityderna till entreprenörskap och företagande måste för- ändras radikalt hos både lokalt förtroendevalda politiker och allmänheten. Det måste bli naturligt att se företagande som ett möjligt och attraktivt alternativ till att vara anställd. Entreprenörer är individer som har förmågan att se nya lösningar och nya kombinationer av befintliga kunskaper. Entreprenörernas betydelse för att skapa dynamik och tillväxt i ekonomin är en Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! Detta gäller för som helhet men det gäller i ännu högre grad för Inlandet. I om motbilden understryks vikten av en offensiv strukturomvandling på lokal och regional nivå. Detta innebär i klartext att bygga broar från krympande branscher till växande. Här har entreprenörerna en nyckelroll. Det krävs före- tagare som tidigt ser nya möjligheter och som är beredda att satsa framåt och ta risker. Inlandet har haft och har fortfarande i hög grad rollen som en råvaruexporterande region. Detta avspeglas i näringsstrukturen. Förädlingsgraden är låg och till och med sjunkande. Storföretagens dominans och omfattningen av den offentliga sektorn har i ännu högre grad i Inlandet än i övriga gjort lönearbetet som norm särskilt stark. Därför finns det relativt sett färre entreprenörer i Inlandet, som de från ett utveck- lingsperspektiv borde ha varit fler. Den åldersgrupp som normalt genererar entreprenörer, 20 , ibland kallade framtidsbyggarna, är också betydligt mindre i Inlandet än genomsnittligt i . Det finns en rad positiva exempel på att entreprenörskapet lever i Inlandet. Till det mest positiva hör det ambitiösa och framgångs- rika arbetet i skolorna för att inspirera ungdomar till entre- prenörskap. Verksamheten inom Ung Företagsamhet är exempel på detta liksom Open For Business (OFB), ett kanadensiskt koncept som drivs i projektform i , , och . Andra goda exempel på satsningar på utbildning i entrepenörskap är den ideella verksamheten Snilleblixtarna för barn mellan 6 11 () och kommuns entre- prenörsskola i för barn mellan 10 . Fler och fler unga människor i Inlandet säger att de kan tänka sig att starta företag. Enligt den senaste så kallade Entreprenör- skapsbarometern () kan av ungdomar i åldern 18 uppvuxna i glesbygd tänka sig att bli företagare. Siffran för hela är . Det behövs ett kraftigt stärkt entreprenörskap i Inlandet. I det tidsperspektiv vi har anlagt, 2020, måste andelen entreprenörer och småföretagare i förhållande till befolkningen bli minst lika stor som i i övrigt. Det innebär att attityderna till entreprenörskap Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! och företagande måste förändras radikalt både hos lokalt för- troendevalda och allmänheten. Det måste bli naturligt att se företagande som ett möjligt och attraktivt alternativ till att vara anställd. Inlandet måste bli en av mest företagsattraktiva regioner. Ramvillkoren och främjandesystemen måste utformas på ett sådant sätt att det inte upplevs vara svårare att starta och driva företag i än i övriga . För att förverkliga de möjligheter till tillväxt i Inlandet som vi har redovisat krävs många nya entreprenörer både . På lång sikt behövs hela spektret av främjande och stimu- lerande åtgärder. För att säkerställa behovet på kort sikt krävs dessutom en inflyttning av entreprenörer, gärna från andra länder och kulturer. Det är också viktigt att samordna insatserna på lokal och regional nivå när det gäller nyföretagande och entreprenörskap. Ett bra exempel på en sådan ansats är det samarbete mellan olika aktörer i som innebär att man kraftsamlar regionalt och skapar mötesplatser lokalt. Regeringen har beslutat om åtgärder för att stimulera till ökat företagande: Ett nytt treårigt nationellt program för att öka intresset för entreprenörskap bland unga. Ett nationellt program för att underlätta generationsskiften i småföretag. Generationsskiftena i företagen är en ännu större utmaning i Inlandet än för resten av . Var fjärde småföretagare i Inlandet närmar sig pensionsåldern de kommande tio åren jämfört i riket. Befolkningsminskningen i de mest intres- santa åldersgrupperna har gjort att antalet tänkbara kandidater till att ta över företag är betydligt färre. Bristen på finansiering, särskilt i tidiga skeden, är också ett större problem i Inlandet.