sou · GSB316 · 2005-01-01 00:00:00 — anser att det skall finnas förutsättningar att sända data- tjänster inom ramen för ett multiplextillstånd och att det skall finnas en frihet att paketera olika utbud inom givna ramar. Enligt UR är det unika för DAB att sändningarna når alla och medger mobil mottagning, dvs. att plattformen har samma grund- förutsättningar som gäller för analoga sändningar . Vad gäller Internet anser UR att denna plattform har sina begränsningar bl.a. i form av antalet samtidiga lyssnare, men också sina fördelar genom världsvid täckning och tillgång till text, bilder, länkar, etc. Digital- TV (DVB) har enligt UR hög kapacitet för sändning av såväl ljud och bild som text och ger stora möjligheter till utveckling av radio- mediet. Vidare framhåller UR att mottagarutrustning för digital TV redan finns och att hemmens ljudanläggningar ofta är kopplade till TV-mottagaren men att nackdelen med denna plattform är att mot- tagningen är stationär. Den stora fördelen med digitalradio enligt DABForum är att den erbjuder ökad mångfald och variation och att det skapas utrymme för fler kanaler och program. DABForum har pekat på att kanaler och programtablåer kan förändras på ett flexiblare sätt i digitalradion samt att digitaliseringen i sig skapar förutsättningar för samexistens med andra digitala plattformar. Ett digitalt radiomedium kan enligt DABForum samverka med t.ex. mobiltelefoni, Internet, digital-TV, datorer m.m. och genom digitaliseringen bli ett konkurrenskraftigt medium. Det elektromagnetiska frekvensutrymmet är en begränsad naturresurs och det är endast en liten del av utrymmet som lämpar sig för radio- sändningar. Planeringen av frekvensutrymmet i utförs av Post & (). Den nuvarande frekvensfördelningen för analoga markbundna radiosändningar i bygger på ett beslut vid en internationell konferens i , då det beslutades att FM-bandet, 87,5–108, MHz skall vara reserverat för ljudradiosändningar. Det finns emellertid inte något större utrymme kvar att fördela för FM-sändningar. Det finns heller inte något intresse av att åter ta i bruk det utrymme som finns ledigt för AM- Utbyggnadsmöjligheterna för den analoga ljudradion är därför begränsade. För digitala ljudradiosändningar finns det i två koordine- rade rikstäckande frekvensblock, ett nationellt samt 19 regionala block belägna i VHF-bandet (197–). De regionala blocken stämmer i huvudsak överens med sändningsområdena för SR:s regionala sändningar. I varje block kan cirka 1 200 kbit/s användas för utsändningar, vilket innebär att det i ett block finns plats för fem–sex ljudradioprogram om varje ljudradioprogram utnyttjar en överföringskapacitet på cirka 224 kbit/s. Utifrån den planering som ligger till grund för försökssändningarna skulle det regionala blocket kunna ge plats för, utöver SR:s sändningar, tre till fyra privata radiokanaler (224 kbit/s per radiokanal) i vart och ett av de 19 områdena, dvs. cirka 60–70 radiokanaler om kanalerna har en överföringskapacitet på cirka 224 kbit/s. Sändarnätet var dock inte utbyggt i alla delar av landet. har undersökt vilket frekvensutrymme som teoretiskt skulle kunna utnyttjas för digital radio i . Bolaget räknar med att det finns utrymme för ytterligare ett i stort sett rikstäckande DAB-nät i i VHF-bandet (möjligen med vissa frågetecken för västra och ) och därutöver ytterligare utrymme i VHF-bandet i mera begränsade områden, såsom Stockholms- och Göteborgsområdena samt på och i delar av . pekar på att möjligheterna till ytterligare utrymme i VHF-bandet är särskilt goda i . räknar vidare med att det kan finnas utrymme för upp till tre mer eller mindre rikstäckande DAB-nät på L-bandet (1452–). L- bandet är allmänt sett sämre lämpat (dyrare) för att etablera stora täckningsområden än VHF-bandet eftersom det kräver fler sändare. L-bandet har å andra sidan egenskaper som gör det bättre anpassat för lokala sändningsområden. PTS delar i stort bedömning av möjligheterna till ytterligare utrymme för digital radio men framhåller att de exakta förutsättningarna inte kan klarläggas förrän en konkret nätplanering görs av PTS efter uppdrag från regeringen. I delbetänkandet framhålls det att om regeringen skall ge ett uppdrag till PTS att koordinera ytterligare sändningsmöjligheter för digital radio är det viktigt att redan från början klargöra för vilken radioanvändning ett nytt frekvensnät skall planeras. Faktorer som bör ingå i en sådan beställning inkluderar bl.a. sändningarnas räckvidd och eventuellt behov av att bryta ner sändningarna i Ju tydligare beställningen till PTS är, desto bättre är förutsättningarna för att skapa sändningsmöjligheter som är an- passade till radiobranschens behov. Det finns t.ex. skillnader i behov mellan public service-radion och den kommersiella radion. PTS har anfört att myndigheten inte har någon erinran mot utred- ningens kartläggning och analys av frekvensutrymmet. Avseende frekvenserna i VHF-bandet har PTS anfört följande. pågår det förberedelser för en internationell konferens inom ramen för Internationella Teleunionen (ITU). Avsikten med konferensen, som äger rum (en första session är planerad till ), är att göra en revidering av det Europeiska (1961; ST61) för frekvensbanden 174–och 470–. Revideringen genomförs bl.a. för att kunna förenkla införandet av digital marksänd television i hela det geografiska område som avtalet omfattar. Det lägre frekvensbandet 174–är det band som det finns störst intresse av att utnyttja för digital ljudradio, men bandet är även av intresse för mobil digital television. Statsmak- terna kan därför tvingas ta ställning till vilka nationella prioriteringar som behöver göras mellan frekvenstilldelning för digital ljudradio och digital television i det aktuella frekvensbandet (jfr avsnitt 3.4). PTS har påpekat att DAB-systemet utöver marksändningar också kan användas för satellitsändning. PTS har i denna del uppgett att en del av L-bandet (1467,5–) förutses bli använt för satellit- sänd DAB. Företrädare för satellitintressena har uppvaktat den euro- peiska kommissionen med begäran om att denna skall verka för att ytterligare frekvensutrymme ställs till förfogande för satellitsänd DAB. Beträffande L-bandet har PTS anfört följande. Inom ramen för CEPT-samarbetet (European Conference of Postal and Telecom- munications Administrations) genomfördes ett planeringsmöte för digital ljudradio i det s.k. L-bandet. Svenska önskemål inför mötet var att få frekvensresurser för täckning av 93 sändningsområden. Efter förhandlingar vid mötet har tillgång till frekvensresurser för 70 sändningsområden. Innan resurserna tas i drift måste detaljkoordinering genomföras. För de återstående 23 områdena finns problem med koordinering mot ryska aeronautiska Möjligheterna att koordinera ljudradionät vid sidan av det ryska systemet kommer dock att analyseras inom PTS. RTVV menar att det vid en övergång till digitala sändningar är viktigt att se till att tillgängligt frekvensutrymme utnyttjas på bästa sätt. Verket anser vidare att en framgångsrik (ny-) introduktion av digital radio i förutsätter tillgång till mer frekvensutrymme än de två frekvensblock som blev utfallet av . SR har framhållit betydelsen av att regering/riksdag och PTS be- vakar det frekvensutrymme som tilldelats samt att dessa även aktivt engagerar sig för att skall erhålla ytterligare frekvens- utrymme. SR har uppgett att det internationella frekvensplane- ringsarbetet pågår för fullt, oaktat att överväger att ta fram förutsättningar för nationell frekvensplanering på . måste därför enligt SR finnas på plats och verka på den internatio- nella arenan innan besluten tas. SR oroas i sammanhanget över att PTS ifrågasätter om nuvarande frekvenstilldelning tillgodoser de behov av radioanvändning som finns och menar att PTS uppfattning understryker vikten av att den parlamentariska kommittén snabbt lägger fast förutsättningarna för den digitala radion i . Enligt en bedömning av radio- och hemelektronikleveran- törers förening finns det cirka 25 miljoner mottagare för analog radio i . Mottagare för analog radio kan emellertid inte användas för att lyssna på digital radio utan för detta krävs helt nya apparater. För att radiolyssnandet inte skall falla drastiskt vid en eventuell avstängning av de analoga radiosändningarna måste alltså publiken på lång sikt ersätta samtliga sina radioapparater med apparater byggda för mottagning av digitala radiosändningar. Enligt delbetänkandet har det största hindret för DAB-radions spridning, fram , varit bristen på digitala radiomot- tagare till rimliga priser till följd av en avvaktande hållning hos de flesta tillverkare att introducera mottagare för digital radio i större skala. Detta har i sin tur lett till att tillgång på DAB-mottagare bland radiopubliken varit ringa. Om producenterna inte är övertygade om att DAB kommer att vara ett tillväxtområde kommer de enligt delbetänkandet sannolikt inte heller att inleda tillverkning av mot- tagare i stor skala med mindre än att någon aktör beställer eller subventionerar mottagare. Ingen bedömare tror dock att digitala radiomottagare kommer att subventioneras i stor skala. Ett exempel på en tillverkare som uttryckt viss försiktighet är , som visade upp en mottagarprototyp som är en GSM/WAP mobiltelefon med en inbyggd DAB-mottagare. underströk att företaget inte förbundit sig att tillverka denna eller någon liknande produkt som en kommersiell produkt på marknaden. Enligt delbetänkandet finns det emellertid tecken på att priserna på DAB-mottagare börjat sjunka. Som exempel anförs att de första DAB-mottagarna kostade 15 000–och att det fanns mottagare för hemmet, för bilen och för persondatorer i pris- klasser från . WorldDAB har i samarbete med () gjort en undersök- ning av tillverkningsindustrins åsikter om vad som skulle krävas för en framgångsrik utveckling av DAB på den europeiska marknaden (WorldDAB, Dossier on Digital Radio 278/EC 205, 2001). Av under- sökningen framgår bl.a. att tillverkningsindustrin betraktar som en gemensam marknad där , och bedöms vara de viktigaste enskilda länderna. Därefter följer medelstora länder som och . I delbetänkandet anges det att WorldDAB och EACEM (Electronics Manufacturers) funnit följande kriterier särskilt viktiga för ett genomslag av DAB-standarden: Likvärdiga förutsättningar i hela Tillräckligt frekvensutrymme dels för att alla analoga radiostatio- ner också skall kunna sända digitalt, dels för nytt programutbud och utveckling av nya tjänster Utveckling av sidotjänster, datatjänster m.m. Utbyggda sändarnät till marknadsmässigt viktiga delar av alla länder. Tydliga planer för övergång från analoga till digitala sändningar, helst inklusive information om när avstängning av analoga sänd- ningar kan ske. Utifrån resultatet av sin undersökning bedömde WorldDAB och EACEM att de flesta europeiska länder endast i mycket begränsad utsträckning uppfyllde nämnda kriterier. Endast bedömdes vara en relativt mogen marknad, även om tillverknings- industrin ansåg att det också där saknades en del viktiga förutsätt- ningar som t.ex. utveckling av nya tjänster och tillräckligt frekvens- utrymme. WorldDAB och EACEM ansåg att EU:s institutioner har en viktig roll när det gäller att skapa en större säkerhet för radiomarknaden i frågan om övergång till digital sändningsteknik. DAB-tekniken medger, med dess möjligheter till dataöverföring, en rad tekniska innovationer och nya tjänster till lyssnarna. Även om de flesta mottagare som finns ute till försäljning inte är för- beredda för de applikationer som kan bli aktuella pågår det i de flesta länder olika utvecklingsprojekt för att ta fram mottagare som utöver att kunna ta emot DAB-radio också är multimedieterminaler. RTVV har konstaterat att priserna för de digitala radiomottagarna fortfarande ligger betydligt över motsvarande analoga mottagare, även om skillnaden har minskat väsentligt, i synnerhet i förhållande till högpresterande analoga . Enligt RTVV skulle tillgången till ett brett utbud av mottagare i alla prisklasser tjäna som drivkraft för utvecklingen av digital radio. RTVV bedömer att ytterligare prisminskningar är nödvändiga för att mottagarna skall kunna nå ut till den genomsnittlige konsumenten. SR har pekat på att digitala radiomottagare, som en följd av kon- vergensen, kommer att integreras i andra produkter, såsom hand- datorer, mobiltelefoner och TV-apparater, vilket kan innebära såväl möjligheter som hot för radion vid ett teknikskifte. Enligt SR kommer det att ske en förnyelse av radiomottagarna tämligen snabbt om de kommer att utgöra en integrerad del i annan utrustning. Omvänt gäller enligt SR att om radion lever som en analog solitär i en digital miljö riskerar radion snabbt att bli lämnad på efterkälken. SR har anfört att bristen på besked om radions digitalisering innebär ett stort osäkerhetsmoment för såväl konsumenter, återförsäljare och fabrikanter samt att detta innebär att radion inte självklart finns med vid framtagning av nya digitala produkter, till skillnad mot t.ex. den digitala TV:n. 1.6Digitalradiosändningar i åren 1995–2001 beslutade att låta SR, UR och privata program- företag efter särskilda beslut av regeringen påbörja sändningar i begränsad omfattning med digital teknik. Syftet var att SR, UR och andra radioföretag skulle få möjlighet att pröva den nya tekniken samt att allmänheten skulle få möjlighet att bedöma för- och nack- delar med denna. Sändningarna skulle inledningsvis förekomma i ett begränsat antal områden i såväl storstadsregionerna som i andra delar av landet. Regeringens bedömning var att sändningsverksam- heten skulle kunna finansieras av de medverkande företagen utan att staten anslog några särskilda medel. Regeringen fattade kort efter beslut två beslut avseende försöksverksamheten. Det första beslutet innebar dels en geografisk begränsning av sändningarnas omfattning, dels en fördelning av ut- rymme mellan SR och den privata lokalradion. Regeringen beslutade att sändningsutrymmet i det nationella frekvensblocket skulle tilldelas SR helt och hållet samt att SR utöver nationella sändningar skulle få använda detta utrymme för regionala sändningar i Stockholms-, Göteborgs- och Malmöområdena. Vad gäller det regionala frekvens- blocket beslutade regeringen att 60–av sändningsutrym- met i Stockholms-, Göteborgs- och Malmöområdena skulle upplåtas till privata programföretag och 25–till SR, beroende på sändningsområde. fattade regeringen ett likalydande beslut med tillägget att sändningarnas omfattning utsträcktes till att också gälla . SR startade provsändningar med DAB-tekniken . Vid introduktionen av digital radio beräknade att sändningarna i Stockholms-, Göteborgs- och Malmöområdena skulle nå av befolkningen. Vid utgången av hade på uppdrag av SR byggt ut det nationella sändarnätet till en befolkningstäckning på . var utbyggnaden uppe i och uppnåddes en täckningsgrad på . Totalt användes 71 sändare för att uppnå denna täck- ning. Sändningarna i de regionala frekvensblocken beräknades nå av befolkningen i . Huvuddelen av SR:s sändningar har varit parallellsändningar av företagets analoga programutbud. Även de program som UR distri- buerat via DAB har huvudsakligen utgjort parallellsändningar av det material bolaget distribuerat analogt. startade SR den första helt digitala radiokanalen i , finska P7. SR har bedrivit en del utvecklingsarbete, t.ex. försöksverksamhet med nya program och tjänster samt prövat de utökade datatjänster som tekniken möjliggör. Programrelaterad service har använts för att sända bilder och textinformation som hör till ljudprogrammet. Även helt fristående datainformation har sänts ut, t.ex. i form av nyhetsinformation, väderprognoser, allmän programinformation m.m. SR planerar på att sända webbliknande tjänster, vilket förväntas kunna ske i samverkan med verksamheten på Internet. UR har tillsammans med SR deltagit i utvecklingsarbetet för digital radio. UR har bl.a. utarbetat prototyper för digitala utbild- ningsprogram som har prövats i ett antal mellanstadieklasser i . UR har också testat olika tilläggstjänster i DAB- radion, t.ex. genom att språkprogram har försetts med text och ord- förklaringar. I övrigt har UR:s utvecklingsarbete främst skett inom ramen för sändningarna i den digitala marksända televisionen. fattade beslut om riktlinjer för radio och TV i allmänhetens tjänst –2005. Beslutet innehöll riktlinjer om att SR i avvaktan på en utvärdering av den digitala radion skall minska kostnaderna för de digitala sändning- arna. Till följd av beslutet träffade SR och ett avtal om att minska DAB-sändningarnas omfattning till att täcka , , och . Avtalet trädde i kraft och innebar att hushållstäckningen minskade från samt att sändningarna i de regionala frekvens- blocken upphörde helt. Med stöd av sitt sändningstillstånd för DAB-sändningar under innevarande tillståndsperiod har SR rätt att sända sex program i den nationella frekvensen och ett eller två program i de regionala frekvenserna. SR har därutöver rätt att sända tilläggstjänster i den omfattning som behövs för programverksamheten. Tillståndet gäller till utgången av eller till dess att regeringen har fattat beslut om den framtida användningen av frekvensutrymmet för digital ljudradio. UR utnyttjar för sina sändningar SR:s sändnings- utrymme. Till och med har inga privata programföretag deltagit i försöksverksamheten med DAB i . inleddes emellertid ett ansökningsförfarande genom vilket privata programföretag gavs möjlighet att delta i verksamheten. Utlysningsförfarandet väckte inledningsvis intresse bland ett flertal programföretag, men sedan i princip samtliga företag i ett senare skede återkallat sina ansök- ningar avbröts förfarandet. Det har senare inte varit aktuellt med något nytt ansökningsförfarande. UR har anfört att bolagets analoga riksprogram i P1, P2, P3 och P4 sänds och oförändrat i digital radiosändning. UR har vidare uttalat att bolaget i avvaktan på digitalradiokommitténs förslag inte har några planer på att förändra sina digitala radiosändningar i DAB. har som en förklaring till den långsamma utvecklingen för DAB-standarden anfört följande. Digitalradiostan- darden Eureka 147 DAB antogs . Den hade utarbetats av i huvudsak de stora europeiska public service- företagen. hade avregleringen av radiomark- naderna i just tagit sin början, bortsett från och i viss mån , som hade haft privat radio . som förespråkarna av DAB, företrädesvis inom public service-sektorn, försökte driva på digitalradioutvecklingen föränd- rades alltså strukturen i de allra flesta europeiska radiomarknader radikalt. I avregleringens spår lyckades den privata radion snabbt erövra stora marknadsandelar av det totala radiolyssnandet. Public service-företagen var därmed inte längre ensamma aktörer på den analoga ljudradiomarknaden. Dock har avsaknaden av ett mångsidigt programutbud i den digitala ljudradion medfört att tillverknings- industrin intagit en avvaktande hållning till att lansera nya digital- radiomottagare i full skala. har tillverk- ningsindustrin i många undersökningar och analyser av utvecklingen unisont sagt samma sak: först när det finns ett mångsidigt pro- gramutbud i de digitala sändningarna kan nya produkter lanseras i konsumentledet. Tillverkningsindustrin har närmast syftat på stora nyckelmarknader som , , och . Ett mångsidigt programutbud kräver initialt lagstiftning och regel- verk som omfattar hela radiomarknaden. går digitalradion sakta men säkert in i en etableringsfas där de europeiska radiomarknadernas samtliga aktörer går någorlunda i takt. De indirekta krav på med- verkan, även från privata radioaktörer, som tillverkningsindustrin ställt kan sägas vara på väg att uppfyllas efter det att lagstiftarna i ett flertal länder tagit fram rimliga villkorsramar inom vilka radio- branschen själv kan utveckla sin verksamhet. Denna kritiska punkt har ännu inte nåtts i . 1.7Utvecklingen i andra länder Delbetänkandet innehåller en kartläggning över utvecklingen för digital radio i andra länder (SOU 2002:38 kapitel 6, s. 91–113). En sammanfattning av denna kartläggning återfinns i avsnitt 3.8. 1.8Branschens ställningstaganden till digitalradio Enligt SR är en digitalisering av den marksända radion en nödvändig förutsättning för att säkra radiomediets position och egenskaper i en miljö där andra medier blir digitala. SR har pekat på att det finns många eftersatta publikgrupper, t.ex. yngre och äldre lyssnare och olika språkliga minoriteter, som bolaget skulle kunna nå med ett mer riktat programutbud än vad som är möjligt i den analoga FM- radion. SR:s viktigaste argument för digital radio är alltså att få tillgång till ett större sändningsutrymme och en flexibel teknik för att bättre kunna uppfylla sitt public service-uppdrag. SR har förut- satt att bolaget tilldelas extra resurser dels för sändningskostnader, dels för utveckling av programproduktion för digital radio. SR har antagit en policy när det gäller ljudkvalitet som innebär att 224 kbit/s per kanal bör vara bashastighet för fullgott ljud i den digitala radion. SR har bedömt att bolaget på lång sikt behöver dis- ponera utrymme i två frekvensblock, dels i en nationell multiplex, dels i en regional multiplex i de 19 olika sändningsområdena. Till dess tillräckligt frekvensutrymme finns också för andra radioaktö- rer har SR pekat på möjligheten att låta andra aktörer hyra delar av kapaciteten under en övergångstid. SR har också uttalat att det i ett inledningsskede kan vara lämpligt att avvakta med sändningar i de regionala frekvensblocken, åtminstone till dess andra aktörer är beredda att dela utrymme med SR. Beträffande täckningsgraden för SR:s DAB-utsändningar har bolaget uttalat att denna bör återställas till den nivå som gällde , dvs. Mot bakgrund av DAB-teknikens möjligheter att använda kapa- citet på ett flexibelt sätt, vilket t.ex. möjliggör tillfälliga radiokanaler, har SR uppgett att det inte är önskvärt att staten på förhand be- stämmer hur utrymmet skall fördelas, t.ex. genom krav på ett visst antal kanaler eller tjänster. SR har därvid framfört att bolaget bör ges möjlighet att verka så fritt som möjligt inom ramen för ett övergripande regelverk samt att bolaget självt inom ramen för det övergripande public service-uppdraget och den kapacitet man till- delas bör kunna avgöra vilka kanaler och nya tjänster som skall erbjudas. SR har anfört att den digitala radion främst bör användas för distribution av ljudradioprogram och att de nya tjänster som blir möjliga genom den nya tekniken huvudsakligen bör möjliggöra en fördjupning av och ge ett mervärde till ljudradioprogrammen. SR har vidare anfört att bolaget avser att utveckla synergier mellan digitalradion och andra distributionsplattformar, t.ex. företagets Internetverksamhet. UR har sett DAB-tekniken som en viktig utveckling av företagets pedagogiska möjligheter. En generell målsättning för UR är att användarna av utbildningsprogram oberoende av tid och rum skall kunna hitta UR:s produkter och få hjälp att utnyttja dem i lärandet. UR har uttalat att bolaget inte har några planer på att öka sin DAB- satsning i avvaktan på det pågående utredningsarbetet om digital radio. De två intresseorganisationerna inom svensk närradio, och Närradions , har inte i orga- niserad form tagit ställning till frågan om introduktion av digital radio. Vid en hearing om frekvensutrymme för digital radio , framförde företrädare för svensk närradio synpunkter på digital radio från närradions perspektiv. Företrädarna hade noterat att hanteringen av digital radio i ännu inte inkluderat närradions behov och intressen och efterlyste ett förberedelsearbete för att också närradion skall tillförsäkras frekvensutrymme för digital radio. Den bedömning som gjordes var att de flesta närradiostationer i ett övergångsskede sannolikt inte kommer att ha ekonomiska resurser att klara de kostnader som DAB-tekniken innebär. Närradions före- trädare menade därför att staten i ett inledningsskede måste bidra med ekonomisk hjälp för att möjliggöra närradions medverkan i teknikskiftet.