sou · GSB3109 · 2005-01-01 00:00:00 — Nämndernas uppgift kom- mer därmed att bli att genom tillgång till deklarationsregistret och på plats kontrollera om en deklaration är upprättad respektive anslagen. Om en nämnd vid en sådan kontroll uppmärksammar att en deklaration inte finns, skall nämnden ha rätt att förelägga bygg- nadsägaren att låta upprätta och anslå en deklaration. Ett sådant föreläggande skall kunna förenas med vite. Beslut om vitesföreläg- gande och om förseningsavgift skall kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Samordning med förslaget till lag om byggnadsdeklarationer har föreslagit att ett system med byggnadsdeklarationer skall införas. En sådan deklara- tion skall bl.a. innehålla uppgift om utförd funktionskontroll av ventilationssystem och om radonhalten i en byggnad är uppmätt eller inte. För att inte ägare till byggnader skall vara tvungna att upprätta två olika deklarationer anser vi, om systemet med bygg- nadsdeklarationer blir verklighet, att systemen bör samordnas. Vem skall upprätta en energideklaration? Enligt direktivet skall en energideklaration upprättas på ett obero- ende sätt av kvalificerade och/eller auktoriserade experter. Efter- som energideklarationerna kan förväntas få stor genomslagskraft bland köpare och hyresgäster och vara ett dokument som ofta kommer att efterfrågas, är det av stor vikt att deklarationerna håller en hög kvalitet och upprättas av personer vilkas kompetens kan verifieras. Det bidrar också till ökad trovärdighet för systemet. Vi har bedömt att kraven bäst uppfylls om en energideklaration upp- rättas av en person – en energiexpert – vid ett ackrediterat kon- trollorgan. Energiexperten skall ha fått sin kompetens bedömd och certifierad av ett ackrediterat certifieringsorgan. gällande utbildning och yrkeserfarenhet som bör ställas på energi- experten anser vi att den ansvariga myndigheten bör ange. Vi anser dock att det, förutom tidigare bakgrund inom området, bör krävas en särskild utbildning i två nivåer, där den första nivån avser deklarering av småhus och flerbostadshus och den andra nivån avser deklarering av mer komplexa byggnader. Varje nivå bör, utöver självstudier, omfatta en till två veckors heltidsstudier. Systemet med ackrediterade kontrollorgan och certifierade ener- giexperter, som ansluter till principerna för ett s.k. öppet system som Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) ansvarar för, säkerställer en hög kvalitet på de upprättade deklara- tionerna. Ett företag måste t.ex. ha ett väl fungerande kvalitets- system för att kunna bli ackrediterat. Det är därför tillräckligt att det inom ett kontrollorgan finns en person som är certifierad och behörig att upprätta en energideklaration. Denne kan ha ett antal medarbetare som utför det praktiska arbetet, men antalet medar- betare till en enskild energiexpert bör inte överskrida 10–15 stycken. Denna konstruktion gör det också möjligt för större fas- tighetsföretag att genom en särskild avdelning inom företaget energideklarera sitt eget fastighetsbestånd. Konstruktionen under- lättar dessutom för byggnadsägare och ackrediterade företag att samordna de olika typer av kontroller som kan förekomma i en byggnad. När träder regelverket om energideklarering i kraft? Enligt EG-direktivet skall reglerna om energideklarering vara i kraft . Om det inte finns tillräckligt många energi- experter, får dock tillämpningen av regelverket skjutas upp . Initialt kommer kravet på energideklarationer att vara mycket stort. Av småhusen bedömer vi att ca 65 000 kommer att behöva besiktigas p.g.a. ägarbyte. Av de ca 135 000 byggnader som utgör flerbostadshus bedöms ca 120 000 behöver deklareras som regelverket är i kraft. Det främsta skälet till detta är att minst en lägenhet hyrs ut i merparten av alla flerbostadshus . Dessutom säljs sådana byggnader i viss utsträckning. Vidare finns det ca 60 000 byggnader med övervägande del kom- mersiella lokaler. En grov uppskattning är att i bortåt hälften av dessa byggnader sker minst ett hyresgästbyte eller försäljning av Till detta kommer kravet på deklaration av byggnader med offentlig verksamhet och vars golvarea överstiger . Dessa byggnader är uppskattningsvis 55 000–80 000 stycken. Slutligen skall alla nya byggnader – 10 000–15 000 – energideklareras. Vi bedömer tidsåtgången för att upprätta en energideklaration för ett småhus till i storleksordningen 4–. För ett flerbo- stadshus kan tidsåtgången uppskattas till i genomsnitt 8–och för en byggnad med lokaler till 8–. Att spannet för lokalbyggnader är så stort beror på att verksamheten i dessa är av mycket skild art – sjukhus, muséer, tekniskt komplexa kontors- byggnader etc. De bedömda tiderna förutsätter att de som skall upprätta deklarationer har erforderlig erfarenhet av systemet och effektiva hjälpmedel till förfogande. För att motverka den anhopning av energideklarationer som kan förväntas när regelverket träder i kraft, anser vi att reglerna för energideklaration av byggnader bör vara flexibla. Det ger en möjlighet för de som skall upprätta deklarationer att bygga upp kompetens och erfarenhet. Vi föreslår att krav att energideklarera en byggnad som byggs, upplåts med nyttjanderätt eller säljs, eller som är en specialbyggnad vars golvarea överstiger , skall gälla , men att sanktioner i form av försenings- avgift eller föreläggande vid vite inte skall börja tillämpas . Vårt lagförslag ger dessutom möjlighet för regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, att meddela föreskrif- ter om att en energideklaration som upprättas –2008 får upprättas av en annan person än en energiexpert. I sådant fall bör dock giltighetstiden för en sådan deklaration vara kortare än . Föreskrifter av det här slaget bör meddelas efter överläggningar med organisationer för olika kategorier av ägare till byggnader om förutsättningarna och formerna för att upprätta energideklarationer –2008. , som är central förvaltningsmyndighet för byggande och boende, är den myndighet som är närmast berörd av systemet med energideklarationer. Styrnings- och effektivitetsskäl talar därför för att ges ansvar för verksamheten. angår systemet med energideklarationer i hög grad flera myndigheter och privata Vi föreslår därför att det vid inrättas ett särskilt råd där flera myndigheter och berörda branscher kan samverka. Myndigheter som i första hand bör komma i fråga är (), Formas (för miljö, areella näringar och samhällsbyggande) och . Bland de icke statliga aktörerna är det värdefullt om byggherreföretag, fastighetsföretag, mäklarföretag, boendeorganisationer och besiktningsföretag kan vara representerade. Rådet skall ha det övergripande ansvaret för systemet med energideklarationer och besluta i strategiska frågor, svara för utvärderingar, ta initiativ till förändringar i inriktningen och ansvara för den löpande verksamheten. Direktivet innehåller en särskild bestämmelse för anläggningar för komfortkyla (luftkonditioneringssystem enligt direktivets termi- nologi). Bestämmelsen är främst utformad med hänsyn till de syd- europeiska länderna, där energianvändningen brukar vara hög på grund av det flitiga användandet av kylanläggningar i bostäder och lokaler. I är inte dessa problem lika omfat- tande, men direktivet kräver ändå att en kontroll görs av en anlägg- ning för komfortkyla, vars effekt överstiger 12 kW. Vårt förslag är att en sådan kontroll görs i samband med att en byggnad energide- klareras. Framför allt kommer det att vara kontorsbyggnader som berörs. Direktivet innehåller också en särskild bestämmelse för värmepan- nor i syfte att effektivisera energianvändningen och begränsa kol- dioxidutsläppen från sådana. Medlemsländerna ges två alternativ, där alternativ (a) innebär regelbunden kontroll av värmepannor med en nominell effekt på minst 20 kW. Om en värmepanna är , skall en engångskontroll av hela anläggningen ske. Alternativ (b) ger medlemsstaterna möjlighet att, istället för ett system med kontroll, ge råd till användarna om utbyte av värme- pannor, andra förändringar i värmesystemet och alternativa lös- ningar för att bedöma värmepannans effektivitet och om pannan är av lämplig storlek. Vi har gjort tolkningen att effektangivelsen avser effekten på värmepannans brännare. Detta medför att flertalet villapannor inte omfattas av direktivet. Vidare har vi bedömt att det svenska pann- beståndet är relativt ålderstiget och att den marginella förbättring av verkningsgraden som kan uppnås med en pannkontroll och efterföljande åtgärder sällan kan anses motiverad. Det gäller särskilt när det bästa alternativet ur såväl miljömässiga som ekonomiska aspekter ofta är att konvertera till en helt annan uppvärmningskälla. Vi föreslår därför att för värmepannor väljer rådgivnings- alternativet. En bedömning av pannanläggning med åtföljande rekommendationer om pannkontroll eller andra åtgärder kommer för flertalet byggnader att ske i samband med att de energideklare- ras till följd av att byggnaderna säljs eller upplåts med nyttjande- rätt. bör få i uppdrag och ges resurser för att i samarbete med och branschen, genom det råd vi föreslår skall inrättas vid , ta fram informations- och rådgivnings- material avseende pannor, pannkontroll, konverteringsalternativ och liknande. Ekonomiska och andra konsekvenser av våra förslag Betänkandet innehåller förslag som på olika sätt kan påverka den framtida energianvändningen. Huvudsakligen gäller dessa krav minimikrav för energianvändningen i nya byggnader, minimikrav för energianvändningen i samband med renovering av befintliga byggnader, informativa styrmedel i form av redovisning av byggnaders energiprestanda till presumtiva köpare, hyresgäster och bo- stadsrättshavare (konsumentvägledning), informativa styrmedel i form av objektsanpassade råd för kost- nadseffektiva åtgärder, en databas för registrering av energideklarationer med uppgifter om byggnadernas energianvändning, samt en organisation för att centralt utveckla beräknings-, norme- rings- och deklarationsmetodik, åtgärdsförslag och informa- tionsinsatser kopplade till verksamheten. För den enskilde fastighetsägaren kan långtgående minimikrav innebära kortsiktigt högre investeringskostnader, som senare kom- penseras med lägre driftskostnader. Även för byggnader med långt driven energihushållning är den initiala merkostnaden av byggnadens totala produktionskostnader. De största ekonomiska konsekvenserna får systemet med ener- gideklarationer. En grov analys visar att en ordning med energide- klarering av byggnader kan motiveras från såväl privatekonomiska som samhällsekonomiska utgångspunkter. Analysen indikerar att ett deklarationsförfarande ger betydande ekonomiska bidrag, om det leder till energieffektiviserande åtgärder i stor omfattning som annars inte skulle ha genomförts. För småhus kan kostnaderna för att upprätta deklarationer vara kritisk i en ekonomisk kalkyl, sär- skilt när det gäller lönsamheten i enklare åtgärder med kort livs- längd. För en samhällsekonomisk vinst krävs att åtgärder genom- förs som leder till lägre energianvändning i småhusbe- ståndet. Det bör därför vara en central uppgift för att bidra till en utveckling av rationella hjälpmedel för deklarations- förfarandet utan att kvalitetskraven eftersätts. Kostnaden för deklarationsförfarandet betyder väsentligt mindre i en analys av lönsamheten i åtgärder för flerbostadshus och bygg- nader med lokaler, än för småhus. Det är dock inte sannolikt att omfattande åtgärder med lång livslängd kommer att genomföras i någon större utsträckning, om de inte kan kombineras med andra ombyggnadsåtgärder eller kan stödjas ekonomiskt. Vi föreslår nu inget särskilt ekonomiskt stöd för att genomföra åtgärder. Verk- samheten bör utvärderas, innan ställning tas till eventu- ella statliga incitament. Potentialen för energieffektiviserande åtgärder i bebyggelsen är svårbedömbar på grund av att det inte har gjorts några systematiska studier under . Sannolikt kvarstår en bety- dande potential för den typ av åtgärder som en energiexpert i deklarationen kommer att rekommendera en byggnadsägare att göra. Utfallet av en ordning med energideklarationer kommer att bli beroende av bl.a. energiprisernas utveckling, den tekniska utvecklingen och det allmänna intresset för energihushållningsfrå- gor. Det finns även starka motiv för att analysera förekommande hinder på marknaden och hur dessa hinder kan överbryggas. Systemet med energideklarationer är stort och omfattande. Det är därför lämpligt med en nationell kampanj, som informerar om de möjligheter och skyldigheter som systemet innebär. Statens kostnader för verksamheten med energideklarationer uppstår dels i en uppbyggnadsfas och dels under en mer operativ fas. Vi uppskattar kostnaden för förberedelserna till ca 25–35 mil- joner kr –2006. De insatser som då är aktuella är bl.a. uppbyggnad av register och databas, framtagande av beräkningsmetoder inklusive indata, rutiner och verktyg för data- inventering, beräknings- och normeringsverktyg samt anvisningar och utbildningsmaterial för experter. Därutöver tillkommer den nämnda informationsverksamheten. Vi föreslår att dessa kostnader finansieras via statsbudgeten. För den löpande verksamheten är vår grova bedömning att medelsbehovet är i storleksordningen . I dessa kostnader ingår bl.a. personalkostnader, kostnader för tillgång till vissa uppgifter från , kostnader för drift av regis- ter och databas, kostnader för informationsverksamhet vid det råd vi föreslår skall inrättas vid och vid samt utvecklingskostnader. Vi föreslår att den löpande verk- samheten delvis finansieras genom en registerhållningsavgift om per deklaration som tas ut från den som är ansvarig för att upprätta en energideklaration. Eftersom en stor mängd deklaratio- ner kommer att upprättas , kommer statens intäkter att vara avsevärt större än kostnaderna. När verksamheten med deklarationer har stabiliserats uppskattar vi att statens inkomster från byggnadsägarnas avgifter kommer att uppgå till ca . Resterande kostnader som inte täcks genom avgifter, ca 15 mil- joner kr , föreslår vi finansieras från statsbudgeten via myn- dighetsanslag till och i viss mån . Statens stöd till energirådgivning uppgår under perio- den –2007 till ca . Regeringen bör i sär- skild ordning se över hur en del av detta anslag kan omfördelas till förmån för verksamhet med anknytning till det föreslagna energideklarationssystemet. Staten, landsting och kommuner får som byggnadsägare goda möjligheter att energieffektivisera sitt byggnadsbestånd så att kost- naderna för att upprätta energideklarationer väl uppvägs. 1 Förslag till lag om energideklaration av byggnader Härigenom föreskrivs1 följande. Lagens ändamål är att främja en effektiv användning av energi i byggnader. I detta syfte innehåller lagen bestämmelser om en skyl- dighet för ägare till en byggnad att låta energideklarera byggnaden och att ge in energideklarationen till en registermyndighet. Regeringen skall utse de myndigheter som skall utöva tillsyn samt handlägga de frågor som enligt denna lag, eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, ligger på register- myndigheten respektive tillsynsmyndigheten. Närmare föreskrifter om de uppgifter som registermyndigheten respektive tillsynsmyndigheten skall ha får meddelas av regeringen. 1 Jfr och rådets direktiv /91/EG av om byggnaders energiprestanda (EGT L1, , s. 65). Denna lag tillämpas på alla byggnader i vilka energi används för att påverka byggnadens inomhusklimat. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndigheten får meddela före- skrifter om vilka byggnader som får undantas från lagens tillämp- ningsområde. En energideklaration skall innehålla uppgifter om 1.den beräknade eller faktiska mängd energi som används i en byggnad för att uppfylla de behov som är knutna till normalt bruk av byggnaden (energiprestanda), 2.ett eller flera referensvärden, och 3.rekommendationer om hur byggnadens energiprestanda kan förbättras. En energideklaration är giltig från det att deklarationen har upprättats. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyn- digheten får meddela föreskrifter om de uppgifter en energideklara- tion skall innehålla samt om en kortare giltighetstid. En energideklaration skall upprättas när en byggnad uppförs. Om en giltig energideklaration inte finns för en byggnad, skall en sådan deklaration upprättas 1.innan byggnaden säljs, eller 2.innan byggnaden, eller en del av byggnaden, upplåts med nyttjanderätt. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyn- digheten får meddela föreskrifter om undantag från kraven på upp- rättande av energideklarationer enligt andra stycket. Om en byggnad är indelad som specialbyggnad enligt 2 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152), dess totala golvarea över- stiger och det saknas en giltig energideklaration för byggnaden, skall en deklaration upprättas även om förutsätt- ningarna i 5 § andra stycket 1–2 inte är uppfyllda. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyn- digheten får meddela föreskrifter om undantag från kravet på upp- rättande av energideklaration enligt första stycket. En energideklaration skall upprättas av en energiexpert. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndigheten får meddela föreskrifter om vilka krav som skall ställas på sådana experter. Skyldigheten att låta upprätta en energideklaration åvilar 1.i fall som avses i 5 § första stycket, den som enligt 9 kap. 1 § (1987:10) för egen räkning skall utföra eller låta utföra byggnadsarbetena, och 2.i fall som avses i 5 § andra stycket och 6 § första stycket, den som äger byggnaden. Innan en byggnad säljs skall byggnadens ägare se till att presumtiva köpare tillhandahålls byggnadens energideklaration. Innan ägaren till en byggnad upplåter byggnaden eller en del av byggnaden med nyttjanderätt, skall ägaren se till att presumtiva nyttjanderättshavare tillhandahålls byggnadens energideklaration. Om en byggnad är indelad som hyreshus enligt 2 kap. 2 § fastig- hetstaxeringslagen (1979:1152) skall skyldigheten enligt första stycket fullgöras genom att energideklarationen anslås på väl synlig plats i byggnaden. Bestämmelsen i andra stycket gäller även en sådan energidekla- ration som upprättats med stöd av 6 § första stycket. När en energideklaration har upprättats skall den ges in till regist- ermyndigheten senast regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndigheten bestämmer. skall registrera energideklarationen i ett ener- gideklarationsregister som skall föras med hjälp av automatiserad behandling. Uppgifterna i registret får hämtas från fastighets- registret och ingivna energideklarationer. Föreskrifter om registret och avgifter för registerhållningen får meddelas av regeringen. En uppgift i en registrerad energideklaration skall rättas om den innehåller någon uppenbar oriktighet till följd av skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende eller till följd av något tekniskt fel. Den vars rätt berörs skall ges möjlighet att yttra sig, om inte rättelsen är till förmån för denne eller yttrandet annars är uppenbart obehövligt. En energideklaration samt därtill hörande handlingar får överföras elektroniskt på det sätt som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyndigheten föreskriver. Om den som enligt 8 § är skyldig att upprätta en energideklaration inte givit in deklarationen i rätt tid, eller om den ingivna dekla- rationen är så ofullständig att den inte kan läggas till grund för registrering, får registermyndigheten påföra den som skyldigheten åvilar en förseningsavgift. Sådan avgift skall i fråga om småhus uppgå till och i fråga om annan byggnad till av det för året fastställda prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Innan en förseningsavgift påförs skall den som skyldigheten en- ligt 8 § åvilar beredas tillfälle att ge in en energideklaration eller att göra de kompletteringar som behövs. En förseningsavgift får sättas ned eller helt efterges om det finns särskilda skäl. får meddela de förelägganden som i ett enskilt fall behövs för att tillse att skyldigheten enligt 10 § andra och tredje styckena fullgörs. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. I den utsträckning det behövs för tillsynen skall tillsyns- myndigheten på begäran få tillträde till sådana byggnader som avses i 10 § andra stycket. Denna rätt omfattar inte bostäder i sådana byggnader. Om en förseningsavgift inte har betalats efter betalningsuppmaning skall den obetalda avgiften lämnas för indrivning. Bestämmelser om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga ford- ringar m.m. Vid indrivning får verkställighet enligt utsöknings- balken (1981:774) ske. Om det i en byggnad finns en anläggning för komfortkyla med en kyleffekt som är tolv kilowatt eller högre, skall anläggningen regelbundet kontrolleras. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyn- digheten får meddela föreskrifter om sådan kontroll. Särskild redovisning av alternativa energiförsörjningssystem Innan en byggnad vars bruttoarea beräknas överstiga uppförs skall den som enligt 9 kap. 1 § (1987:10) för egen räkning utför eller låter utföra byggnadsarbetena utreda och till tillsynsmyndigheten ge in en särskild redovisning av alternativa energiförsörjningssystem och möjligheterna att genomföra dessa. Redovisningen skall vara ingiven senast då bygganmälan enligt 9 kap. 2 § skall göras. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, registermyn- digheten får meddela föreskrifter om de uppgifter en redovisning enligt första stycket skall innehålla. Rätt till ersättning av staten har den som lider skada på grund av tekniskt fel i energideklarationsregistret. Ersättningen skall sättas ned med skäligt belopp eller helt falla bort, om den skadelidande har medverkat till skadan genom att utan skälig anledning låta bli att vidta åtgärder för att bevara sin rätt eller om den skadelidande på något annat sätt har medverkat till skadan genom eget vållande. En ägare eller rättighetshavare som drabbas av skada till följd av ett beslut om rättelse enligt 13 § har rätt till ersättning av staten. Ersättning lämnas dock inte om den skadelidande med hänsyn till felets art eller andra omständigheter hade bort inse att fel före- kommit. Staten företräds i ärenden om ersättning enligt 20 och 21 §§ av den myndighet som regeringen bestämmer. beslut enligt 13 och 15 §§ och till- synsmyndighetens beslut enligt 16 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Övriga beslut enligt denna lag får inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 15 och 16 §§ träder i kraft . 3.Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, register- myndigheten får för energideklarationer som upprättas –meddela undantag från kravet i 7 § att energideklarationen skall upprättas av en energiexpert. 2Förslag till lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 12 § (1987:10) skall ha följande lydelse. Om det krävs en sådan Om det krävs en sådan avses i lagen (1993:320) om avses i lagen (1993:320) om det har visats upp för skyddet har visats upp för de gäller, om det krävs ett de gäller, om det krävs ett besked om skyddsrum enligt 6 besked om skyddsrum enligt 6 kap. 8 § lagen (1994:1720) om kap. 8 § lagen (1994:1720) om civilt försvar eller en särskild 19 § lagen (0000:000) om energi- deklaration av byggnader. I de fall en rivningsplan skall I de fall en rivningsplan skall finnas enligt 4 §, får rivnings- Denna lag träder i kraft . 2 Träder i kraft enligt SFS 2004:551 3Förslag till lag om ändring i fastighetsmäklarlagen (1995:400) Härigenom föreskrivs att 16 och 18 §§ fastighetsmäklarlagen (1995:400) skall ha följande lydelse. den mån god fastighets- den mån god fastighetsmäklar- mäklarsed kräver det, ge köpare sed kräver det, ge köpare och och säljare de råd och upplys- säljare de råd och upplysningar ningar som dessa kan behöva som dessa kan behöva om