sou · GSB358 · 2005-01-01 00:00:00 — Med ett vidgat perspektiv på försvars-, kris och säkerhetsfrågor följer också en vidgad målgrupp för utbildning i sådana frågor. FHS utbildningsvolym för totalförsvarsanpassad civil utbildning har ökat och fler, kanske framförallt ungdomsstude- rande, önskar gå denna utbildning. Ur ett totalförsvarsperspektiv bör det vara angeläget att försöka ta vara på det intresse som finns omkring dessa frågor. Sannolikt fångas detta intresse även upp av universiteten, som kan tänkas erbjuda mer utbildning om säkerhetspolitik, folkrätt m.m., men FHS kan ha skäl att pröva om FHS kunskap bör nå större och nya målgrupper. Mycket talar för att FHS utbildningsvolym kommer att kunna ökas om man kan erbjuda rätt målgrupper rätt utbild- ning. Sedan den nya FHS bildades har den totala utbildningsvolymen varit i stort sett på ca 570 helårsstuderande. Utbildningen av officerare har gått ner med ca 60 helårsstuderande som utbildning av personer från offentlig förvaltning, näringsliv och det civila samhället har ökat i motsvarande grad. kan detta komma att se annorlunda ut då det har varit då många officerare har fått lämna försvaret och för- vånande nog har utbildningen av nya officerare för högre befatt- ningar inte minskat mer än vad den gjort. En förklaring kan vara att många högre officerare har lämnat sina befattningar med tidigarelagd pension och ersatts av yngre högre officerare. En annan förklaring kan vara att det behövs fler högre officerare för de internationella uppdragen. En tredje förklaring kan vara en mål- sättning om en ökad omställning av försvaret genom att ta in fler yngre officerare med mera modern utbildning. Om dessa teorier är korrekta skulle slutsatsen kunna vara att det FM haft att tillgodose ett temporärt ökat utbildningsbehov av nyrekrytering till högre nivåer, en puckel, som kommer att följas av en nedgång när behovet har tillgodosetts och många av de nya högre officerarna är i relativt unga år. Förändringar i Försvarshögskolans omvärld FM har ca 12 000 anställda officerare och 15 000 reserv- officerare. Därutöver finns civilt anställda, ca och värnpliktiga, ca 16 000. Utvecklingen framgår av nedanstående tabell. Källa: FM (data taget ur CSS 03-12-15 vad avser Off, Resoff och ). Antal individer med undantag för civilanställda som räknas i årsarbetskrafter. Källa: Värnpliktiga är inskrivna resp. år från statistik. Antalet officerare har minskat med ca en fjärdedel . Att reservofficerarna blivit fler beror på att de som slutat som aktiva officerare ofta blivit reservofficerare. I prop.1999/2000:306 tog regeringen hänsyn till FM:s beräk- ningar och bedömningar av att behovet av anställda yrkesofficerare i den föreslagna nya organisationen kunde uppgå till ca 10 000, inklusive officerare på myndigheter utanför FM (400), officerare för internationella insatser (200) och tjänstlediga (500). FM redo- visade ett behov av ytterligare ca 1 450 officerare. Personalförsörj- ningsutredningen fick uppdraget att göra en genomlysning av FM:s behov av yrkesofficerare. Utredningens bedömning var att behovet kunde beräknas till ca 10 550 officerare. I den senaste budgetpropositionen redovisar regeringen egen planering som omfattar totalt 11 400 officerare vid utgången av . Regeringen bedömer dock att den personella omstruk- tureringen kommer att behöva fortsätta för att nå balans mellan behovet av och tillgången till yrkesofficerare inom olika områden. Enligt uppgifter från Försvarsdepartementet finns ett flertal komp- lexa faktorer som behöver vägas in vid en beräkning av det framtida utbildningsbehovet, bl.a.: ålder, antalet avgångar under/efter utbild- ningarna, när kopplingen mellan befordran och utbildning tas bort behövs en ökad flexibilitet i verksamheten m.m. 6 Sid. 109 f. Förändringar i Försvarshögskolans omvärld För FHS utbildningsverksamhet är antalet officerare totalt inte dimensionerande. Däremot är antalet officerare på nivå 4 och där- över av vikt om man skall försöka bedöma den framtida volym- utvecklingen. Utvecklingen för dessa grupper framgår av nedan- stående tabell. Nivå G–3 Nivå 5–6 Källa: FM (data taget ur CSS 03-12-15). Det långsiktiga behovet av officerare på nivå 4 (majorer/örlogs- kaptener) har uppskattats till ca 2 300 och behovet av officerare på nivå G-3 (generaler, överstar, överstelöjtnanter, majorer) har upp- skattats till ca 1 400. Det innebär en det just nu är drygt 100 fler högre officerare än vad det långsiktiga behovet är beräknat till. En slutsats blir då att den militära programutbildningsvolymen minskar med kanske 50 helårsstuderande . Sam- tidigt skulle deltagare i fristående kurser, både militära och civila, öka liksom programutbildningarna inom krishantering. En försiktig bedömning är därför att FHS utbildningsvolymen totalt sett kan komma att ligga på ungefär nuvarande nivå men andelen militär programutbildning kommer successivt att minska. Om denna bedömning är riktig fortsätter den utveckling som varit , dvs. med en minskad militär programutbildning men en bibehållen total utbildningsvolym. En eventuell akademisering av officersutbildningen, som skulle innebära bl.a. att FHS inrättas som universitet/högskola med exa- mensrätt, får stora konsekvenser för skolan. Utredningen har tagit upp denna fråga i kapitel 2 ovan och hänvisar till vad som sägs där. 11Samverkan med myndigheter, universitet och högskolor Utredningen föreslår att FHS bör utforma en strategisk policy för samarbetet med universitet och högskolor, bör erbjuda samarbete om utbildning i krishantering och total- försvar även med andra universitet och högskolor, dvs. en ökad samverkan, bör ta fram tydliga riktlinjer för prissättning, pålägg och kost- nadstäckning som skall gälla för samarbete med andra aktörer. Utredningens bedömning är att FHS har utvecklat ett gott sam- arbete med flera universitet och högskolor. Det finns dock skäl att ytterligare utveckla detta samarbete. Utredningen tar i det följande upp några sådana områden där FHS själv kan vidta åtgärder. Samarbetet med andra parter utformas ofta pragmatiskt och kan te sig olika från fall till fall. I stor utsträckning rullar samarbetet vida- re, genom förnyade avtal, förlängning av befintliga avtal eller till- läggsöverenskommelser, och inte sällan bygger samarbetet på per- sonliga kontakter. I FHS:s fall tycks inte finnas någon uttalad eller dokumenterad policy för hur samarbetet med andra högskolor/ myndigheter skall gå till eller utvecklas. Samverkan med myndigheter, universitet och högskolor Utredningen föreslår att FHS utformar en strategisk policy för samarbetet med universitet och högskolor. I denna policy bör man ta t.ex. upp frågor som rör krav på avtalsform, vilka samarbeten FHS kan delta i och när sådana särskilda skäl föreligger som kan motivera att FHS kan frångå principen om full kostnadstäckning. FHS köper lärar-, utbildnings- och forskningstjänster för mellan 30–40 miljoner , enligt väl upparbetade rutiner och nätverk. Utredningen anser att det föreligger en utvecklingsmöjlighet för FHS avseende inköp av ovan nämnda tjänster. Det förutsätter att FHS kan samla och precisera sitt behov av lärar-, utbildnings- och forskningstjänster genom t.ex. annonsering på sin hemsida eller liknande kanske man kan få större konkurrens och nya intressanta samarbetspartners, nationellt som internationellt, skulle kunna dyka upp. Affärsmöjligheterna kanske också skulle kunna tas bättre tillvara, inte minst i syfte att sänka kostnaderna för FHS uppdrags- givare. I den interna planeringsprocessen kan FHS ha en mer systema- tisk prövning av huruvida t.ex. viss utbildning eller viss forskning kan bedrivas med stöd av underleverantörer. Skälen för att själv genomföra utbildning i t.ex. pedagogik eller språk anges t.ex. vara krav på militär anpassning. Det kan ju emellertid finnas möjligheter för andra parter att göra en sådan anpassning av sina tjänster – om kraven tydliggörs och en förfrågan kommer. 11.2.3Undersökning av vad som kan erbjudas andra högskolor Med tanke på det stora intresset som visas för FHS utbildning bland ungdomsstuderande kan det finnas möjlighet att inleda fler samarbeten med universitet och högskolor. Ur ett totalförsvars- perspektiv anser utredningen inte att det kan vara negativt att många fler personer i samhället har kunskaper och intresse för de frågor som FHS sysslar med. Samarbetet skall naturligtvis styras av de uppdrag som FHS har – att av kommersiella skäl erbjuda utbild- ning som andra universitet och högskolor erbjuder bör inte vara en uppgift frö FHS. Samverkan med myndigheter, universitet och högskolor FHS skall enligt förordning med instruktion samverka med univer- sitet, andra högskolor, FOI samt andra institutioner och myndig- heter för att hålla sig underrättad om sådan forskning och annan utveckling som är av betydelse för FHS:s verksamhetsområde. FHS skall stödja utbildningen vid FM:s skolor och skall verka för att en hög kvalitet nås i skolornas utbildningar och bistå med utvärdering av utbildningarnas kvalitet. FHS skall även verka för att en kvalitetssäkring av utbildningarna vid militärhögskolorna. Enligt instruktionen skall FHS, i samband med att årsredovis- ningen lämnas till (Försvarsdepartementet), även lämna en redogörelse för fleråriga finansiella åtaganden i samarbets- projekt med utländska myndigheter. Ett samarbete mellan två parter måste naturligtvis gynna bägge parter. Utredningens bedömning är att berörda universitet har ett utbyte av verksamheten genom att de t.ex. kan erbjuda sina stude- randen att gå specialiserade kvalificerade kurser där även officerare och totalförsvarschefer deltar. Det finns ett stort intresse för sådan utbildning bland de ungdomsstuderande. Samverkan kan ske på flera sätt och på flera områden, nämligen studenter vid t.ex. går på FHS som en del av sin grundutbildning (t.ex. statskunskap med inriktning på inter- nationell samverkan och krishantering), studerande vid FHS går kurser vid t.ex. som en del av sin utbildning, lärare lånas in och lånas ut (med full kostnadsersättning) mellan FHS och universitet, FHS får bedriva poänggivande kurser enligt avtal med universi- tet och examination sker via tillstånd av , FHS upphandlar utbildning från universitet och högskola som genomförs under FHS huvudmannaskap (t.ex. kursen högskole- pedagogik, lärarutbildning),. Samverkan med myndigheter, universitet och högskolor professorer arbetar deltid på ett universitet och deltid på FHS vilket kan vara praktiskt när det gäller examinationer, samarbetsavtal med annan part (samarbetsavtal slöts med avseende magister- utbildningar), samarbete med utländska universitet, där t.ex. deras professorer svarar för viss forskning vid FHS. FHS köper tjänster av andra när kompetens eller resurser inte finns i den egna verksamheten. köpte FHS utbildningstjänster för ca och forskartjänster för ca 17 miljoner kronor1. Utöver detta köpte FHS lärartjänster för 2,5 miljoner kronor2. Sammantaget uppgår kostnaderna för lärare och forskare som inte är anställda på FHS till . Dessa kostnader har ökat kraftigt, dvs. från (1998) till (motsvarande ). Vissa köp av tjänster från enskilda personer kan också ha bokförts som konsult- kostnader som uppgick till . En stark ökning har förekommit avseende samarbetet med universitet och högskolor. Vid köp av tjänster från universitet och högskolor så får FHS betala för en overheadkostnad som är unge- fär lika stor som FHS egen. I något fall, t.ex. när det gäller köpa av tjänster från UI, kan påslaget för samkostnader m.m. vara lägre än det FHS internt arbetar med. Motiven för att i ökad utsträckning köpa tjänster har dock inte i första hand varit ekonomiska. Anledningen är, enligt FHS, att man vill tillhandahålla de bästa experterna inom respektive område. undviker FHS att binda upp sig genom anställningar av personer som kanske bara behövs under en del av året. På vissa områden går det dock inte att köpa tjänster eftersom kompetensen bara finns hos FHS eller inom FM. Möjligheterna att öka volymen köpta tjänster finns därför främst inom de civila programmen, säkerhetspolitik, krishantering m.m. 1Uppgifter hämtade från balansräkningen konto 5731 och 5711. Samverkan med myndigheter, universitet och högskolor Uppdrag till FHS att anordna utbildning Den statliga magisterutbildningen Framtidens statsförvaltning (40 poäng) har beställts av KKR, samordnas av FHS och genom- förs i samarbete med , , , och det holländska Riksuniversitetet i . KKR rekryterar de studerande, medan examinerar eleverna. Deltagarnas arbetsgivare betalar per studerande samt rese- och boende- kostnader. Skräddarsydd utbildning i krishantering anordnas av CRISMART på uppdrag av ett antal myndigheter (i län, , Posten, SRV, UD). Samarbete om produktion av utbildning FHS har ett omfattande och vittförgrenat samarbete med andra ut- bildningsinstitutioner i produktionen av utbildning. Samarbetet regleras i vissa fall genom formella avtal mellan organisationerna, i andra fall genom avtal på individnivå och ibland av informella upp- görelser. Samverkan är till stor del är baserade på etablerade relationer, dvs. man har vidareutvecklat ett samarbete som man bedrivit inom olika områden. De avtal som finns på myndighets/institutionsnivå som innebär samverkan i produktio- nen av utbildning har olika utformning. Det finns ett samarbete mellan vid och där FHS är uppdragsgivare och UU uppdragstagare. anordnar utbild- ning i internationell krishantering för i första hand FHS studeran- den. FHS ersätter SI/UU med dels en klumpsumma för studie- administration, dels en summa per poäng och studerande. Även studenter erbjuds delta i utbildningen men då betalar UU kostnaden för dessa till FHS. Till ramavtalet finns knuten en Överenskommelse om tillämp- ning av ramavtal mellan parterna, med syftet att minska risken för missförstånd. I överenskommelsen definieras hur kostnaderna för icke godkända studenter skall hanteras m.m. Samverkan med myndigheter, universitet och högskolor Två heltidskurser om vardera max 35 studerande och en halv- fartskurs om max 25 studerande/läsår levereras. UU svarar för kursledning, undervisning, examination, utfärdande av kursintyg samt administration. Hos FHS anställda lärare beräknas medverka i undervisningen till en andel av 50–. Utbildningen genomförs i huvudsak vid FHS i . FHS skall ersätta UU för sina in- satser avseende: studieadministration/kurs samt undervisning per poäng och elev. I ett annat exempel är FHS är uppdragstagare i utbildnings- produktionen, och får ersättning för sin insats. Militärhistoriska avdelningen (MHA) vid FHS genomför akademiska kurser i historia med militärhistorisk inriktning i samarbete med vid . FHS produ- cerar utbildning motsvarande fem helårsprestationer till historiska institutionen, mot ersättning på uppdrag av SU. Kurserna genomförs på heltid och på fyra nivåer. I detta fall samverkar institutionerna också för att erbjuda en för FHS studen- ter anpassad utbildning. Ca 20 studenter följer kursen på och tre studenter kursen på . Det finns två avtal mellan FHS och historiska institutionen, ett som gäller grund- utbildningen och ett som gäller forskarutbildningen. Enligt den gällande uppgörelsen (avtalen skall omförhandlas års- vis) innebär att MHA bedriver av undervisning på (med avsikt att bedriva undervisning på ). Ungefär hälften av kurspoängen undervisas vid FHS och ungefär hälften vid historiska institutionen i . Som ersättning för sina insatser får FHS ett belopp motsvarande fem helårsprestationer av historiska institu- tionen (= 5 x ). Avtalet som gäller forskarutbildningen innebär att FHS kan anta doktorander till institutionens forskarutbildning i historia, förut- satt att FHS ordnar finansiering och står för handledningen. Hit- tills har två sådana doktorander antagits. Samverkan med myndigheter, universitet och högskolor Ett tredje exempel är ett uppdrag från Högskolan på . Avtalet avser leverans av 20 poäng i säkerhetspolitik inom ramen för dels Europaprogrammet dels International Business Relations. FHS debiterar Högskolan på ett belopp på för 5 poäng. FHS har medverkat i denna utbild- ning /02. Avtalet löper till . FHS tillhandahåller lärarkraft efter prislista. Man har inte efter- strävat fullständig kostnadstäckning. är målsättningen att Högskolan på övertar en allt större del av ansvaret för ut- bildningens genomförande. För såväl utbildnings- som forskningssamarbetet finns dessutom flera avtal för enskilda individer. Ett exempel är ämnet Medie- och kommunikationsvetenskap samt kriskommunikation där det finns ett samarbete mellan och . Detta samarbete är formaliserat på individnivå, genom att en professor är anställd på deltid vid FHS. Vid sidan av detta samarbete är dessutom en dokto- rand och en forskarassistent knutna till FHS. Liknande samarbetsavtal finns avseende en professor från universitet och en professor från som var och en delar sin tid mellan FHS och . Ett tredje exempel rör FHS Nationella Centrum för . Mel- lan FHS, , , och finns ett samarbete som huvudsakligen regle- ras på individnivå. Ett fjärde exempel är tjugo analytiker/forskare från Utrikespoli- tiska Institutet (UI) som inhyrda och placerade på FHS. Ett sista exempel är att en docent anställd av FHS handleder studenter/ doktorander i och och en annan docent vid FHS som undervisar doktorander vid . I vissa militära kurser deltar civila studenter. Dessa deltar utan krav på fullständig kostnadstäckning. Ett motiv för denna ordning är att man får in ett annat, civilt perspektiv i seminariediskussioner mm. Samverkan med myndigheter, universitet och högskolor Det handlar om en slags immateriell intäkt som balanserar den ev. extrakostnaden för ytterligare studenter. Samarbete som planeras/diskuteras FHS kommer att samlokaliseras med UI i de nya lokalerna. Bl.a. kommer FHS och UI att ha gemensamt bibliotek. 12 Försvarshögskolor i andra länder Utredningen föreslår att FHS får i uppdrag att redovisa sitt sam- arbete med andra länders militärhögskolor och försvarshögskolor samt möjligheterna att utnyttja resurser och kompetens vid sådana skolor. Utredningen har enligt direktiven till uppgift att granska FHS:s utbildnings- och forskningsverksamhet i förhållandet till kravet på effektiva avvägningar mellan att bygga upp egna resurser och att utnyttja resurser och kompetens hos andra aktörer, däribland militärhögskolor i utlandet, för att lösa sina uppgifter. Allt talar för att medverkan i den internationella kris- hanteringen, alltifrån civila förebyggande åtgärder till militära fredsframtvingande insatser, kommer att öka ytterligare i omfatt- ning. Detta sker i samverkan med andra länder, ofta NATO-länder. Utbildningen vid FHS måste ge svenska officerare kompetens att uppträda tillsammans med andra nationers förband och i multinationella staber. FHS har redan kommit långt i sådan kompetensuppbyggnad. Som Statskontoret har framhållit i sin rap- port Organisationsöversyn av Försvarshögskolan kan man räkna med att kraven på FHS i detta avseende kommer att öka . Utredningens bedömning är att FHS bör öka sitt utbyte med andra länders försvarshögskolor, t.ex. genom medverkan av ut- ländska lärare i FHS utbildning och gemensamma stabsövningar med andra försvarshögskolor. Utredningen anser att FHS bör redovisa till regeringen vilka åtgärder skolan vidtar och avser att vidta på detta område. Försvarshögskolor i andra länder 12.3Bakgrund – andra länders försvarshögskolor Utredningen anser att det är intressant och relevant att översiktligt belysa de strukturer som finns i ett antal länders militära skolor, framförallt vad gäller förhållandet utbildning – forskning. Det är bl.a. av intresse att lyfta fram hur utbildning och forskning beställs där, samt hur utbildningsgången ser ut mellan olika skolsteg. En officerskarriär förutsätter en fullgjord värnplikttjänstgöring, omfattande , som följs av en kadettutbildning om- fattande vid en militärskola, motsvarande FM:s militärhögskolor. Sedan bygger det tyska systemet till stor del på att den blivande officeren genomför studier vid något av Bundes- wehr (motsvarande FM) universitet (i och ) i samband med kadettutbildning. Detta innebär att individen får en civil erkänd examen . De studerande får lön . Denna utbildning genomför av alla offi- cerare i början av sin karriär. Efter i yrket går officerarna en kurs, en s.k. Grund- lehrgang, som kan liknas vid FHS:s stabsprogram. Denna kurs är 3 månader lång och genomförs av alla och det egentliga syftet med kursen är att ta ut de 5–som anses lämpliga för den högre utbildningen som kan jämföras med FHS:s chefsprogram. Chefs- kursen är lång och går under benämningen general- stabslehrgang/admiralstabslehrgang. Kursprogrammen kan liknas vid dem som finns vid FHS, nämligen motsvarande stabskurs, chefs- kurs, högre försvarsmaktskurs samt ett fåtal kortkurser och semi- narier. I är man mycket försiktig med att knyta ihop civil verksamhet med militär, exempelvis forskning som skulle kunna användas i civil produktion avsett för det militära. Detta innebär att någon forskning förekommer överhuvudtaget inte vid FHS mot- svarighet i – , som är en del av försvarsmakten och inte en fristående myndighet. Det finns ingen samordning av forskningen, och den forskning som t.ex. sker på området säkerhetspolitik finansieras i första hand genom olika stiftelser som erhåller bidrag från staten. Även privata bidrag kan förekomma. Forskning sker exempelvis vid universitet i Försvarshögskolor i andra länder och ofta anlitas dessa forskare för att föreläsa vid för- svarshögskolan. har liksom många andra länder högre totalförsvars- utbildning som genomförs i form av kurser, företrädesvis vid Syftet är att sprida kunskaper om försvarsmakten hos civila beslutsfattare, varav fler- talet kan vara reservofficerare. Rutinerna vid beställning av utbildning påminner om det svenska systemet, dvs. beställningarna görs av det militära tyska HKV som i heter . uppbär de militära skolorna anslag för att finansiera utbildning av ett visst antal officerare. Det norska utbildningssystemet bygger på att efter fullgjord värn- plikt, genomförs en ettårig yrkeskurs. Denna följs av plikt- tjänstgöring. Efter påbörjas Krigsskola I där gymnasie- kompetens är en förutsättning för kursstart. Krigsskola I följs av Krigsskola II som genomförs vid åldern 25–. Mellan 20–av dem som genomgått Krigsskola I genomgår Krigsskola II. Vid ålder 35–får av en officerskull möjlighet att genomgå Stabsskolan, som motsvarar FHS:s chefsprogram och avser endast högre militär utbildning. Stabsskolan är en integrerad del av försvarsmakten. Kursen är 10 månader varav 5 månader ägnas åt enbart militära operationer – resterande 5 månader åt övriga ämnen. av eleverna vid genomför utbild- ningen utomlands. Efter godkänd genomförd kurs vid kan officieraren bli befordrad till Överstelöjtnant/Kommendör- kapten. Ingen norsk officer blir befordrad till Överste/Kommendör utan att vederbörande har utlandstjänstgöring. Vid pågår ingen forskning utan forskning sker före- trädesvis vid (), där Stabsskolan hämtar merparten av sina föreläsare, Försvarshögskolor i andra länder har en försvarshögskola som kan jämföras med svenska FHS:s institution . Här genomförs högre totalförsvarsutbild- ning civila och militärer. Beställning av utbildning sker från det Norska försvarshög- kvarteret. får de militära skolorna en summa pengar och uppdrag att utbilda ett antal officerare. Endast FFI kan få uppdrag och ekonomiska medel av statmakterna syftande till att genomföra forskning/studier. Efter fullgjord värnplikt genomförs kadettutbildning som omfattar studier och praktik. Efter denna utbildning finns det möjlighet att gå en ettårig stabskurs. Ur stabskursgruppen väljs ett antal officerare ut som genomför ett andra år som då kan liknas vid en komprimerad chefskurs. År ett och två genomförs samman- slaget för dem som kvalificeras till ett andra år. Kadettutbildning och den högre utbildningen genomförs på samma plats och då vid i .