sou · GSB390 · 2005-01-01 00:00:00 — har skön- och barnlitteratur hos bokhandeln sjunkit i pris med 11,0 ± 5,0 respektive 11,7 ± och kan i stort sett ligga i nivå med IJM, –11,. Se tabell 2.1 ovan. Bokklubbspriserna9 har totalt, för samtliga genrer, sänkts med 8,1 ± – . Även med hänsyn tagen till osäkerhetsta- len har priserna inte sjunkit fullt ut i nivå med IJM. Hos bokklubbarna har skön- och facklitteratur sjunkit i pris med 10,1 ± respektive 6,2 ± 6,5 procent och kan med hänsyn tagen till osäkerhetsta- len ha nått IJM-målet. Barnlitteraturen som sjunkit i pris med 5,9 ± har däre- mot inte nått IJM-målet. Sedan prismätningarna inleddes för samtliga åter- försäljare – perioden – SCB har utöver i bokhandel och hos bokklubbar mätt priser på böcker i nätbokhandel, varuhus och i dagligvarubutik/kiosk . Vad gäller perioden –kan följande resultat redovisas: Priserna på böcker sammantaget har ökat med 6,2 Priserna på böcker i bokhandel har ökat med 8,2 ± . Priserna på böcker i bokklubbar har ökat med 2,8 ± . Priserna på böcker i nätbokhandel har sjunkit med 10,8 ± . Priserna på böcker i varuhus/dagligvarubutik/kiosk har ökat med 9,3 ± . KPI har ökat . För samtliga försäljningskanaler sammanvägt har det mellan 2002 och skett en prisökning på böcker med 6,2 ± . Konsumentpriserna (KPI) steg . 7 För böcker i bokhandel och nätbokhandel används från och med denna rapport en förfinad metod för kvalitetsjusteringar, så kallad hedonisk reg- ression. redovisade resultat för bokhandel och nätbokhandel för perioden –2003 har härvid räknats om. 8 I begreppet facklitteratur ryms alla svenskutgivna böcker under aktuell tidsperiod som varken är skön- eller barnlitteratur. Memoarer och biogra- fier är klassade som skönlitteratur. Facklitteratur för barn tillhör kategorin barnlitteratur. 9 I framgår att staten har som mål att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. SCB har bland annat därför valt att väga titlar lika. Det innebär att alla titlar inom respektive litteratur- genre och bokklubb har samma tyngd/betydelse i beräkningen oavsett om de svarar för en stor eller liten del av bokklubbens omsättning. Några bokklubbar har framfört önskemål om att böckerna i deras medlemstidningar skall viktas efter ekonomisk betydelse, eftersom huvudboken utgör den största delen av bokklubbarnas försäljning. Denna synpunkt har beaktats såtillvida att vi här presenterar resultatet av en alternativ beräkning där huvudboken har beaktats separat och där hänsyn tagits till den del av omsättningen som huvudboken utgör samt dess genre. Se också den tek- niska rapporten, avsnitt 5.1.1. Enligt denna beräkning har priserna sammantaget för skön-, barn- och facklitteratur sjunkit –(skönlitteratur: –13,, barnlitteratur: –0,och facklitteratur: –7,. Osäkerhetstalen för dessa al- ternativa resultat är högst så stora som de i huvudberäkningen (se tabell 2.1). Prisutveckling på böcker och tidskrifter Tabell 2.2 Prisutveckling för böcker i samtliga försäljningskanaler samt totalt 2002– . Procentuell förändring samt osäkerhetstal 02/apr 04 +4,9 ± 2,7 +2,5 ± 4,0 +9,1 ± 3,5 +6,2 ± 1,9 02/april 04 +5,3 ± 4,8 +3,1 ± 6,6 +12,5 ± 5,0 +8,2 ± 3,1 02/april 04 +2,6 ± 3,2 +0,8 ± 3,8 +3,9 ± 5,9 +2,8 ± 2,8 02/april 04 –16,1 ± 3,5 –18,2 ± 4,5 –7,5 ± 4,3 –10,8 ± 2,9 02/april 04 +9,5 ± 3,6 +5,3 ± 7,7 +14,7 ± 10,1 +9,3 ± 3,4 är tydligt att prisökningarna på böcker varit klart större än den allmänna prisutvecklingen i . Pri- serna på barnlitteratur har ökat med 2,5 ± 4,0 och kan med hänsyn tagen till osäkerhetstalet ligga i nivå med KPI-ökningen. Skön- och facklitteraturen har ökat i pris med 4,9 ± 2,7 respektive 9,1 ± 3,5 vilket är mer än och – för facklitteraturen – betydligt mer än KPI. Böcker i bokhandeln har ökat i pris med 8,2 ± vilket är mer än KPI. Det är främst facklitteraturen som bidrar till denna prishöjning10b. Skön- och barnlitteraturen kan ligga i i nivå med KPI-förändringen om hänsyn tas till osäkerhetstalen. Bokklubbarnas prisförändringar är totalt 2,8 ± 2,8 Samtliga genrer kan ha prisförändringar som ligger i nivå med KPI-förändringen om hänsyn tas till osäkerhetstalen. Barnlitteraturen har den lägsta pris- ökningen på 0,8 ± , att jämföra med KPI- förändringen på . Böcker i nätbokhandel har mellan 2002 och i stället sjunkit i pris och det med hela 10,8 ± . Barnlitteratur har sjunkit i pris med 18,2 ± , skönlitteratur har sjunkit med 16,1 ± och facklitteratur har sjunkit med 7,5 ± . Jämfört med andra återförsäljares prisökningar har således priserna på böcker i nät- bokhandeln ur konsumenternas perspektiv haft en mycket gynnsam utveckling. 10a KPI-förändring +2,0 i tabellen motsvarar KPI-medeltal för januari–jämfört med KPI-medeltal för januari–länkat med KPI-medeltal för januari–jämfört med januari–. 10b Facklitteratur är en heterogen bokkategori och innehåller såväl breda titlar för massmarknaden som högt specialiserad litteratur. t.ex. kurslittera- tur. SCB har undersökt om det finns skillnader mellan olika delar av marknaden. För tidsperioden –2003 har kategorin skolböcker (titlar som används på grundskole- och gymnasienivå) specialstuderats. Skolböcker utgör av all facklitteratur i urvalet. Om dessa exkluderas blir prisutvecklingen lägre än den redovisade. Skillnaden är inte statistiskt signifikant. Prisutveckling på böcker och tidskrifter Priserna på böcker i varuhus/dagligvarubutik/kiosk steg med 9,3 ± mellan 2002 och . Det är betydligt mer än KPI som ökat . pris med 9,5 ± 3,6, facklitteraturen ökade med 14,7 ± och barnlitteratur ökade med 5,3 ± . Prisförändringarna på barnlitteratur kan ligga i nivå med KPI om hänsyn tas till osäkerhetstalen. Tabell 2.3 Prisutveckling för böcker i samtliga försäljningskanaler uppdelat på samtliga prismätta tidsperioder. Procentuell förändring samt osäkerhetstal kanaler 01/0212 –14,6 ± 1,1 –12,2 ± 1,8 –10,8 ± 1,4 –12,6 ± 0,8 –13,4 kanaler 02/03 kanaler apr03/apr 04 –1,2 ± 3,1 Bokhandel 01/02 –15,5 ± 1,5 –14,4 ± 2,2 –11,3 ± 1,6 –13,3 ± 1,0 –13,4 Bokhandel 02/03 Bokhandel april 03/ –0,4 ± 4,0 –2,3 ± 5,2 Bokklubbar 01/02 –12,4 ± 1,6 –6,6 ± 3,1 –9,7 ± 2,9 –10,6 ± 1,1 –13,4 Bokklubbar 02/03 +2,2 ± 1,9 +0,3 ± 2,0 Bokklubbar april 03/ +0,4 ± 2,6 +0,5 ± 3,2 Nätbokhandel 02/03 –2,7 ± 2,0 –2,4 ± 2,7 april 03/april 04 –13,8 ± 2,9 –16,2 ± 3,6 –10,7 ± 3,5 –12,0 ± 2,4 butik/Kiosk 02/03 +3,6 ± 1,9 +4,0 ± 4,5 +3,8 ± 1,8 april 03/april 04 +5,6 ± 3,1 +1,2 ± 6,2 +5,2 ± 2,9 11KPI-förändringen motsvarar KPI medeltal för aktuell period jämfört med . 12Mellan 2001–2002 ingår bokhandel och bokklubb. Nätbokhandeln och varuhus samt dagligvarubutik/kiosk ingår och framåt. Prisutveckling på böcker och tidskrifter Prisutveckling för böcker i samtliga försäljnings- kanaler och prismätta tidsperioder I tabellen nedan presenteras resultaten för respektive återförsäljare och samtliga tidsperioder mellan 2001 och . Vad gäller , mellan , kan följande resultat redovisas: Priserna på böcker sammantaget har ökat med 0,8 Priserna på böcker i bokhandel har ökat med 0,4 ± . Priserna på böcker i bokklubbar har ökat med 1,8 ± . Priserna på böcker i nätbokhandel har sjunkit med 12,0 ± . Priserna på böcker i varuhus/dagligvarubutik/kiosk har stigit med 5,2 ± . Mellan , kan prisföränd- ringarna sammantaget för samtliga återförsäljare samt hos bokhandeln och bokklubbar med hänsyn tagen till osäkerhetstalen ligga i nivå med KPI-förändringen. Noterbart är att nätbokhandelns prisutveckling mar- kant avvikit från den generella prisutvecklingen med en prissänkning på 12,0 ± 2,4, som KPI ökat . Prismätningen för nätbokhan- deln bygger på samma titelurval som för bokhandeln. I varuhus/dagligvarubutik/kiosk har priserna ökat med 5,2 ± . Jämförelse mellan förlags- och konsument- priser 2002– För bokurvalen i bokhandel och nätbokhandel har SCB som ett komplement till prisutvecklingen i konsumentled även beräknat utvecklingen av förlagens priser (fpriser, exklusive moms) mellan 2002 och april Tabell 2.4 Jämförelse mellan priser i förlagsled och konsumentpriser hos bokhandel respektive nätbokhandel Förlagen (F-priser) 02/apr 04 02/apr 04 02/ apr 04 –16,1 –18,2 –7,5 –10,8 (F-priser) 02/03 Bokhandel 02/03 –2,7 –2,4 apr 03/apr 04 –2,0 apr 03/apr 04 –0,4 –2,3 apr 03/apr 04 –13,8 –16,2 –10,7 –12,0 Förlagspriserna motsvarar detaljhandelns in- köpspriser (före eventuella rabatter). En prisförändring i förlagsled kan ge upphov till motsvarande prisföränd- ring hos återförsäljare av böcker. I tabell 2.4 nedan redovisas en jämförelse mellan priser i förlagsled (f-priser) och konsumentpriser i bokhandel och nätbokhandel. Skillnaderna mellan aktörerna har en förhållande- vis liten urvalsosäkerhet tack vare att de bygger på samma titelurval. Av tabellen ovan framgår att bok- handelns prisökningar i huvudsak följt förlagens prisökningar även om prisutvecklingen skiljer sig nå- got åt för olika genrer. I nätbokhandeln har priserna i det stora hela sjunkit rejält och gått stick i stäv med förlagens prishöjningar. Prisutveckling på böcker och tidskrifter Portopriser för bokklubbar och nätbokhandlar Som en bakgrund till prisförändringarna för bok- klubbar och nätbokhandlar redovisas här den gene- rella portoprisutvecklingen, som är en väsentlig del av dessa försäljningskanalers kostnadsbild. Enskilda fö- retag kan ha särskilda avtal eller överenskommelser som gör att deras portoprisutveckling skiljer sig från den här redovisade. Enligt samtal med företrädare i branschen är vanligt förekommande bokförsändelser sorterade respektive osorterade brev samt brev och brev/paket . SCB har jämfört priserna för dessa försändelse- typer enligt Postens officiella prislista för företag och sammanställt prisförändringarna i diagrammet nedan för åren 1998–. Postens portopriser följer i stort sett samma prisutveckling oavsett viktklass vilket gör att vi nöjt oss med att redovisa den ena av vikt- klasserna i diagrammen. Prisförändringen för osorterade brev är något min- dre än KPI-förändringen –. Diagram 2.1 Osorterad brevsändning, riks, A- resp B-post, i jämförelse med KPI-utvecklingen i – Källa: Posten, SCB Diagram 2.2 Sorterad brevsändning, riks, A- respektive B- post, i jämförelse med KPI-utvecklingen i år A 5000 - 10 000 ex A 25 001 - 50 000 ex B 5000 - 10 000 ex B 25 001 - 50 000 ex Källa: Posten, SCB har portopriserna för osorterade brev ökat med medan KPI har ökat med . Portot för de brev som sorteras före inlämning har blivit billigare . Brevförsändelse- rna har sjunkit i pris med mellan två och 16 pro- cent. KPI har ökat med . Perioden efter att momssänkningen på böcker och tidskrifter trädde i kraft, mellan och , har de officiella portopriserna för såväl osorte- rad som sorterad brevsändning stigit med . KPI har ökat med . Tillvägagångssätt – böcker –2004 Hur urvalet tas fram och prisförändringar beräknas finns mer utförligt beskrivet i den tekniska rapporten för samtliga prismätta försäljningskanaler. Prismätning av totalt 1 000 svenskutgivna boktitlar per tillfälle genomförs –2004 i 51 bokhandlar tillhörande fyra bokhandelskedjor och ett antal fristående butiker. I genomsnitt pris- mäter SCB cirka 150 titlar per butik . För varje prismätningsomgång görs nya titelurval. Titlarna är valda ur BTJ Seelig AB:s titelregister och med utgivningstidpunkt under innevarande och före- gående år. Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser jämförs med medelpriser för året innan. Hänsyn tas härvid till den genomsnittliga kvalitets- skillnaden mellan titlarna enligt en – från och med denna rapport – förfinad statistisk modell (hedonisk regression). Värdet av denna skillnad skattas och den råa medelprisförändringen korrigeras, genrevis, för skillnadens priseffekt. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpris per titel inom bokhandelskedja. 2.Medelpris per titel över alla bokhandlar. 3.Medelpris för samtliga titlar inom genren (skön, barn, fack). 4.Korrigering för genomsnittlig kvalitetsskillnad. Skattning av prisutveckling för vår respektive höst erhålls per genre. 5.Prisutveckling för alla genrer beräknas med genre- vikter som beräknats med hjälp av uppgifter från bokhandeln. 6.Sammanvägning mellan första och andra halvårets prisförändring, med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). Prismätningar hos nätbokhandlar genomförs på sam- ma urval av titlar som i bokhandeln. De nätbokhand- lar som prismäts har alla egenskapen att vara Sverige- baserade och välsorterade, det vill säga de saluför tit- Prisutveckling på böcker och tidskrifter lar utgivna av svenska förlag samt inom alla katego- rier. Samma beräkningsprincip som för bokhandeln tilläm- pas. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpriser per titel. I medelpriset ingår även fraktkostnaden. 2.Medelpris för samtliga titlar inom genren (skön, barn, fack). 3.Korrigering för genomsnittlig kvalitetsskillnad. Skattning av prisutveckling för vår respektive höst erhålls per genre. 4.Prisutveckling för alla genrer beräknas med genre- vikter som beräknats med hjälp av uppgifter från nätbokhandeln. 5.Sammanvägning mellan första och andra halvårets prisförändring, med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). Titeluppsättning och pris varierar inte nämnvärt mel- lan försäljningsställena inom en och samma varuhus- kedja. Därför har det varit möjligt att begränsa anta- let undersökta försäljningsställen till en per kedja. To- talt prismäter SCB böcker hos tre varuhus-kedjor. Urvalet av titlar för prismätning är dragna utifrån den population av titlar som respektive varuhuskedja saluför. Antalet prismätta titlar är cirka 300 per varu- huskedja, det vill säga 900 totalt, varav cirka 500– 600 återfinns vid butiksbesök. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpris för grupper av böcker (kvalitetsklasser) 3.Prisutveckling för böcker i varuhus (prisförändring över genrer har viktats samman med hjälp av anta- let observerade titlar inom respektive genre). 4.Sammanvägning mellan första och med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). Prisutveckling på böcker och tidskrifter Vid prismätning i dagligvarubutik och kiosk har samtliga titlar som observerats hos aktuella försälj- ningsställen prismätts. Alla förekommande titlar är pocketböcker. Prismätningen har genomförts hos två företagskedjor med enhetlig prissättning över alla försäljningsställen. Därmed är det möjligt att begrän- sa prismätningen till tre försäljningsställen totalt. An- talet prisobservationer totalt är cirka 300. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpris för grupper av böcker (uppdelade på antal sidor) inom kedja. 2.Medelpris för alla grupper tillsammans inom kedja. 3.Prisutveckling för kedja totalt. 4.Total prisutveckling (sammanvägning görs med hjälp av kedjornas totala omsättning för böcker i kronor). 5.Sammanvägning av första och har gjorts med lika vikt. I prismätningen för bokklubbar ingår de 14 största bokklubbarna i (har en bok- klubb tillkommit). Prisjämförelse görs mellan titlar i bokklubbarnas medlemstidningar. Pris som är förknippat med villkor eller motpresta- tion utesluts (till exempel pris som gäller när man har varit medlem eller redan gjort ett visst an- tal inköp). Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser jämförs med medelpriser året innan. Böcker inom samma bokklubb jämförs med varandra. Böcker med samma genre, bandtyp, sidantal och il- lustrationer enligt färg och bild delas in i grupper (kvalitetsklasser). Gruppindelningen syftar till att få så homogena grupper som möjligt för prisjämförelser mellan åren. I varje bokklubb beräknas medelpriser för respek- tive grupp och tidsperiod (helår eller januari–april beroende på SCB:s redovisningstillfälle till Bokpris- kommissionen). I medelpriset ingår även bokklub- bens expeditionsavgift. Expeditionsavgiften divideras med det antal böcker som medlemmarna i genom- snitt köper per beställningstillfälle. Gruppernas medelpriser vägs samman till medel- priser per genre för varje bokklubb. Med hjälp av medelpriserna beräknas prisförändringar för respek- tive bokklubb per genre. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpriser per grupp i varje bokklubb. 2.Medelpriser per genre i varje bokklubb. 3.Prisförändring per genre i varje bokklubb mellan år/period (till exempel 2001 och 2002). 4.Prisförändring per genre i bokklubbar sammanta- get, sammanvägt med ledning av antalet observe- rade titlar för respektive genre och medlemsantalet i respektive bokklubb. 5.Prisförändring totalt för bokklubbar. Prisföränd- ring över genre viktas samman med ledning av an- talet observerade titlar inom respektive genre. Prisutveckling för tidskrifter 2001– Prisutvecklingen avser en sammanvägning av lös- nummerpriser och abonnemangspriser13. Avvikel- serna mellan lösnummerprisernas och abonne- mangsprisernas genomsnittliga utveckling redovisas inte här. Kategoriseringen av tidskrifterna grundas på en indelning av men är mo- difierad av SCB så att en viss tidskrift endast ingår i en kategori. 13 Tidskrifter med liten omsättning ingår ej i urvalet. Prisutveckling på böcker och tidskrifter Tabell 2.5 Tidskrifternas prisutveckling – , efter kategori okt 01–okt 02 okt 02–okt 03 okt 03–apr 04 okt 01–apr 04 –11,9 ± 1,1 +2,1 ± 0,3 –8,9 ± 1,2 Hem, bostad, trädgård –9,6 ± 0,7 +2,8 ± 0,8 –4,7 ± 1,1 Ekonomi, teknik, hobby, foto –6,9 ± 1,1 +2,5 ± 0,5 –0,1 ± 2,3 Idrott, motion, friluftsliv –11,2 ± 0,8 +2,1 ± 0,4 –7,3 ± 1,1 –6,6 ± 0,9 +1,9 ± 0,6 –0,5 ± 1,4 –10,0 ± 0,8 +2,2 ± 0,5 –3,8 ± 1,2 –9,4 ± 0,7 +3,8 ± 0,4 –1,5 ± 1,3 –8,6 ± 0,7 +2,6 ± 0,4 –4,6 ± 1,1 –10,3 ± 0,7 +2,4 ± 0,2 –5,9 ± 0,9 +4,4 ± 0,8 –1,1 ± 2,0 ±0,0 ± 0,0 +3,3 ± 2,2 –13,2 –11,9 Resultat för tidskrifter – Prisförändringen för tidskrifter, totalt 117 stycken varav 112 är momssänkta, presenteras nedan i tabell 2.4. De tidskrifter som berörts av momssänkningen har sammantaget inte alls genomfört prissänkningar i nivå med den inflationsjusterade momssänkningen (IJM). Tidskrifterna har –i genomsnitt sjunkit i pris med 5,9 IJM beräknas till . Tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto samt datortidskrifter uppvisar de minsta prissänkningarna. Familje- och damtidningar samt tidskrifter för idrott, motion och friluftsliv har de största prissänkningarna men inte heller de når ner Det förekommer variationer vad gäller prisförändringarna inom enskilda tidskriftskategorier. Under den senaste mätperioden för tidskrifter (mellan ) har priserna stigit med i genomsnitt 2,4 ± som konsumentpriserna generellt i har stigit . har stigit mest i pris. De tidskrifter som berörts av momssänkningen har ökat mer än dagstidningspriserna. Dagstidningar, som hade en momssats på , ökade i pris mellan . Vid en jämförelse mellan dagstid- ningars prisökning på och tidskrifternas prissänkning på 5,9 ± 0,9 , måste hänsyn tas till momssänkningen för tidskrifter på 15,2 14Vissa tidskrifter berördes inte av momssäkningen . Det kunde till exempel bero på att de redan tidigare hade sex procents moms eller var momsbefriade, som kulturtidskrifter och medlemstidskrifter med flera. , som till exempel annonstidningar, är fortfa- rande belagda med 25 procents moms. 15KPI-förändring avser samt . Prisutveckling på böcker och tidskrifter Justerat för denna momssänkning motsvarar tidskrifternas prissänkning på 5,9 ± en prisökning på 11,0 procent16 . Denna prisökning är jämförbar med dagstidningarnas pris- ökning på . De officiella portopriserna på försändelser som tid- skrifterna betalar för att nå ut till prenumeranterna har ökat . A-postförsändelser har ökat i pris mellan 2001 och och B-postförsändelser har ökat med drygt 10 pro- cent. KPI steg med , se diagram 2.4. Som en bakgrund till prisförändringarna för tidskrif- ter redovisas här den generella portoprisutvecklingen, som är en väsentlig del av tidskrifternas kostnadsbild. kan ha särskilda avtal eller överens- kommelser som gör att deras portoprisutveckling skiljer sig från den här redovisade. Tidskrifter med utgivning skickas med A-post och tid- skrifter som har utgivning skickas med B- post, enligt uppgift från Tidskrifter. Konsumentpriserna i (KPI) har ökat med –. Portopriserna för tidskrifter som skickas med A-post har ökat med medan B-postförsändelserna sjunkit i pris med . från det att momssäkningen på tidskrifter trädde i kraft, – , har portopriserna för tidskriftsförsändelser ökat mer än 16 Momssänkningen är , vilket motsvarar en prisnivå på (100-15,2) d v s efter sänkningen. Den observerade pris- sänkningen för tidskrifter är , vilket motsvarar en prisnivå på (100-5,9) d v s . Skillnaden mellan dessa prisnivåer; , motsvarar en prishöjning med (94,1-84,8)/84,8 = . Diagram 2.4 Prisutvecklingen för posttidningssändningar, A- respektive B-post i jämförelse med KPI-utvecklingen åren Källa: Posten, SCB Priserna på A-postförsändelser har stigit och B-postförsändelser med som KPI ökat med . Urvalet är gjort så att de tidskrifter som är omsätt- ningsmässigt störst inkluderas, 117 tidskrifter ingår i beräkningarna. Såväl lösnummer- som abonnemangspris (distribu- tionssätt) beaktas var för sig. Vid alla genomsnitts- beräkningar används uppgifter om tidskriftens för- säljningsintäkter, som i de flesta fall hämtas från Tid- ningsstatistik AB. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Prisförändringen beräknas för varje distributions- sätt och tidskrift var för sig. 2.Genomsnittlig förändring beräknas för samtliga tidskrifter för ett visst distributionssätt. 3.Genomsnittlig prisförändring beräknas för båda distributionssätten tillsammans. Ekonomisk utveckling i bok- och tidskriftsbranschen Som ett komplement till prisutvecklingen för böcker och tidskrifter ska SCB, med de möjligheter statisti- ken ger, följa ekonomisk utveckling för företag som framställer och säljer böcker och tidskrifter under pe- rioden –2002. Den ekonomiska utvecklingen följs i termer av intäkter, kostnader och lönsamhet för aktuella branscher och kommer att redovisas . Sedan SCB:s tredje rapport har nya uppgifter erhållits från SOM-INSTITUTET17 och NORDICOM-Sve- rige18. Här nedan ingår av SCB utvalda delar av ana- lyserna vilka gjorts på uppdrag av SCB för Bokpris- kommissionens räkning. I tidigare rapporter har SCB låtit resultat från an- dra undersökningar som rör läsande finnas med i kapitel 4. Samtliga rapporter finns tillgängliga på /bokmoms Positiva trender men mönster bekräftas Överlag råder flera positiva trender för både bok- och veckotidningsläsning i . Men man ser fortfa- rande att arbetare och lågutbildade läser veckotidnin- gar medan högutbildade och de med akademiska yr- ken läser böcker. Att läsandet har ökat 2003 menar innebär framför allt en ökning på höjden och inte en ökning på bredden. Med detta menas att läsningen inte har spridit sig till dem som inte har vana av att läsa vare sig böcker eller tidskrif- ter. Bok- och tidskriftskonsumenterna, som också kan antas haft störst intresse av att följa debatten Prisutveckling på böcker och tidskrifter kring momssänkningen, har däremot ökat sin kon- sumtion ytterligare. Uppgång i skönlitteraturläsningen, nedgång i läsningen av fackböcker I Mediebarometern 2003 framkommer att drygt en tredjedel () av svenska folket uppger att de har läst böcker en vanlig dag. av bok- läsarna säger att de läst böcker för nöjes skull och att de läst för arbetet eller skolan. I nöjes- läsningen dominerar läsning av skönlitteratur och i den tidsserie som mäter nöjesläsningen kan en ök- ning noteras – se- dan 1996 – som läsningen för arbetet/sko- lan minskar – minskningen omfattar 15 procenten- heter . I båda fallen är trenden särskilt tydlig bland barn och ungdomar. Den vi- kande trenden vad gäller facklitteratur är också märk- bar bland högutbildade. Nedgången i läsningen av facklitteratur kan till stora delar förklaras av att det sker en omfat- tande läsning av material, som är att hänföra till fack- litteratur och läromedel, på datorskärmen (internet) på bekostnad av läsning av tryckt facklitteratur, säger .