sou · GSB38 · 2005-01-01 00:00:00 — Inte minst för vissa funktionshindrade ökar IT tillgängligheten till kunskap på ett avgörande sätt.2 Parallellt med demokratiska motiv, dvs. att utbildningsresurser skall bli så jämlikt fördelade över individer och regioner som möj- ligt, finner vi ett tillväxtmotiv, där fortlöpande kompetensutveck- ling betonas som nödvändig för arbetsmarknadens behov av välut- bildad arbetskraft. Dessa motiv är tydliga i EU:s memorandum, men fanns redan i () slut- betänkande.3 Tillväxtmotivet var också direkt uttalat i satsningen på , dock inte så tydligt koppat till flexibelt lärande och IKT.4 intresserar sig också alltmer för det IKT- stödda flexibla lärandet, främst med det demokratirelaterade 1Europeiska gemenskapernas kommission (2000, s. 22). (2000/2001:72, s. 33). 3SOU (1998:84). 4SOU (1996:27). "Studierna blev möjliga att genomföra ..." motivet att man genom distansformen kan nå ut till grupper som annars har små möjligheter att delta i studier. Behoven hos folkbildningens prioriterade målgrupper aktualiseras särskilt i och med att dessa grupper i hög grad inte har tillgång till IT. För exempelvis funktionshindrade skapar IT nya möjligheter för kommunikation och lärande.5 Motiven för att satsa på distansformen framstår som relativt lika de som framkommer i de statliga dokumenten. Det handlar även här om att öka individens frihet och få till stånd en mer demokratisk fördelning av utbildningsresurser. Dock betonas att den indivi- duella friheten inte får innebära att studierna blir helt och hållet individuellt upplagda.6 I folkbildningssammanhang lyfts inte till- växtperspektivet fram på samma sätt och inte heller distansformens värde för arbetsmarknaden. Ett stort antal instanser på olika nivåer framhåller således att IKT-baserat distansorganiserat lärande kommer att bli allt vanliga- re. Vår fråga är hur de som faktiskt har erfarenhet från den här typ- en av studier inom folkbildningen, dvs. deltagarna i cirklar och kurser på distans, ser på distansformen. Vad har fört dem till studi- er överhuvudtaget och hur kom det sig att de valde distansformen? Vad betyder studierna för de som deltar och vad betyder det för dem att studierna sker på distans? Har deras datoranvändning på- verkats av studierna eller av att studierna sker på distans? Kort sagt: Hur ser samspelet ut mellan studier och vardag för dem som studerar på distans? I diskussionen om flexibelt lärande fokuseras ofta grupper med särskilda livs- eller arbetsvillkor t.ex. funktions- hinder eller skiftarbete. Det blir därför särskilt intressant att lyssna till just deras röster. Vi har tidigare genomfört en undersökning, Cirkelsamhället, som handlar om studiecirklars betydelser för deltagarna i närstudie- form.7 Resultaten visar att deltagarna så gott som alltid motiverade sina studier med ett personligt intresse för innehållet och därtill med en kombination av lärande och social gemenskap. I en annan tidigare studie, som en av oss medverkade i, undersöktes Kunskap- slyftet på folkhögskola och i denna framkommer att deltagare på folkhögskolornas kunskapslyftsplatser värderade kombinationen av 5IT-strategiska frågor för folkbildningen 2003–2005, s. 4. Antaget av vid sammanträde 3–. 6Svensson & (1999). 7Andersson, Laginder, (1996). "Studierna blev möjliga att genomföra ..." studier och en trygg social miljö högt.8 Utformningen av studierna, med fleråriga linjer, sammanhållna klasser, schemalagda och lärar- ledda lektioner, samt ansträngningar för att skapa ett tryggt socialt klimat, var det som lyftes fram som betydelsefullt av de studerande. Intressefördjupningen var däremot inte lika tydlig bland de folk- högskolestuderande och detta har antagligen att göra med att samtliga läste på allmän linje för att erhålla högskolebehörighet och däri ingår vissa obligatoriska ämnen. En fråga vi har ställt oss är om distansformen på något sätt för- skjuter tyngdpunkten mellan de olika motiv och betydelser som deltagarna i folkbildning ger sina studier. Blir t.ex. lärandeaspekten mer viktig än den sociala gemenskapen och tryggheten när del- tagarna studerar på distans? Eller kan det tvärtom vara så att distansstudier ger tillfälle till gemenskap för grupper av människor som annars hade haft små möjligheter att mötas? Distans, IKT, folkbildning och vardag Distans, IKT, folkbildning och vardag (Folk- likt) syftar till att studera hur samspelet ser ut mellan deltagande i distansorganiserade och IKT-baserade studier inom folkbildningen och relevanta vardagsverksamheter.9 Vi har formulerat följande två huvudfrågeställningar: 1) Vad betyder distansorganiserad och IKT-baserad folkbildning som en del i deltagarnas aktuella situation? (2) Vilket tillskott i termer av resurser innebär deltagandet för del- tagarnas vardagsverksamheter? 8 , , (1996). 8 , (2000). 8Projektet påbörjades och skall vara avslutat vid utgången av 2004. I samarbete med och Distum finansieras projektet av forskningsprogram LearnIT. Projektgruppen består av (vetenskaplig ledare) och från samt av och från . Projektet genomförs som tre delstudier där den första fokuserar motiv, betydelser och datoranvändning. I den andra delstudien skall lärandet sättas i centrum och i den tredje kommer vi att gå in på vilka samhälleliga betydelser deltagandet i studie- verksamheter kan ha för deltagarnas relation till den informationstekniska utvecklingen. Denna artikel behandlar enbart resultaten från den första delstudien. Den har genomförts av och . Se vidare i ansökan/projektplanen: , , (). "Studierna blev möjliga att genomföra ..." Vi har valt att använda begreppet distansorganiserade IKT-stödda studier (vilket vi ofta benämner som distansformen av studier) istället för det numera vanliga begreppet flexibelt lärande. Detta för att begreppet flexibelt lärande ofta ses som en vision om föränd- ring.10 Det betyder i sin tur att begreppet laddas, mer eller mindre uttalat, med normativa innebörder både när man talar om det som framtidens lärande i politiska sammanhang och när utbildnings- anordnare betecknar sin verksamhet som flexibel. Flexibiliteten i studierna menar vi täcks av att vi talar om distansorganiserade IKT- stödda studier. I den första delstudien, som vi baserar resonemangen i denna artikel på, är deltagarna i fokus.11 Syftet är att ta reda på vad distansorganiserad och IKT-baserad folkbildning kan innebära som en del i deltagarnas vardag. Mer specifikt är delstudien strukturerad utifrån tre innehållsliga teman: motiv, betydelser och datoranvänd- ning. Varje tema har analyserats ur två aspekter, dels utifrån del- tagarnas syn på studierna i sig, dels hur de ser på distansformen: (1)Motiv för studier Motiv för valet av distansformen (2)Studiernas betydelser Distansformens betydelser (3)Studiernas påverkan på datoranvändningen Distansformens påverkan på datoranvändningen På detta sätt har vi gjort det möjligt att analytiskt hålla isär studi- ernas allmänna innebörder (de innebörder som studierna förmod- ligen hade haft för deltagarna även om de hade deltagit i närcirklar och kurser), från de innebörder som går att hänföra till distans- organiseringen och IKT-användningen. Detta tillvägagångssätt in- nebär att vi i slutdiskussionen kan peka på väsentliga mönster i del- tagarnas berättelser som har med själva distansformen att göra. 10Holmberg (2002). , vetenskaplig ledare vid , problematiserar flexibelt lärande som utmaning i skolan i en artikel publicerad i på nätet. Han sammanfattar sitt scenario över förväntade förändringar vid övergången till flexibelt lärande i begreppen makt, mening och mångfald i relation till den studerande, skolan och staten. 11Texten i denna artikel är huvudsakligen hämtad från vår kommande rapport (, 2003–2004). "Studierna blev möjliga att genomföra ..." Delstudien tog sin utgångspunkt i två målgrupper av deltagare som kan antas ha ett särskilt intresse för distansstudier, antingen genom att de (1) har särskilda livsvillkor (funktionshinder, kronisk sjuk- dom) eller (2) har särskilda arbetsvillkor (skiftarbete) som gör det svårt att delta i närstudier. Ett framträdande argument i politiska sammanhang för att stödja studier på distans är att studier möjlig- görs för grupper som av olika skäl har svårt att delta i närstudier. Detta bidrog till att vi fann det särskilt intressant att låta personer från dessa grupper komma till tals i våra intervjuer. Det finns emel- lertid en risk att studier med fokus på särskilda målgrupper tenderar att tillskriva målgruppen vissa gemensamma villkor som homogeniserar gruppen. Därmed hamnar individens unika villkor i skymundan. Valet att vända oss till personer från två olika målgrupper var ett led i ambitionen att undvika förenklade slut- satser om distansstudiers speciella betydelser för en viss målgrupp. Det är dessutom viktigt att betona att det var individen och inte målgruppen som stod i centrum i våra intervjuer. I intervjuerna har vi således inte haft målgruppens villkor i fokus eller ställt uttryck- liga frågor kring dem. Däremot har vi i våra analyser sökt mönster i deltagarnas utsagor och diskuterat dem i relation till målgrupper och projektsammanhang, vilket vi återkommer till. Undersökningen var upplagd som en kvalitativ intervjustudie där intervjuerna hade karaktären av ett samtal kring de tre områdena motiv, betydelser och datoranvändning. Sammanlagt intervjuades tjugotvå deltagare, som gick cirklar eller kurser på distans inom folkbildningen. Urvalet av deltagare skedde främst inom ramen för fyra projekt som fått särskilda medel från eller Distum för att arbeta med folkbildning på distans för de mål- grupper vi valt.12 Vi eftersträvade att få med både kvinnor och män i olika åldrar och från olika geografiska områden etc. I den mån det var möjligt försökte vi också få en bredd i de ämnen deltagarna studerade. Förutom deltagarna i de fyra projekten intervjuades också tre skiftarbetande deltagare som gick på folkhögskola, två på allmän linje och en på en enstaka kurs. De flesta intervjupersonerna befann sig i åldersspannet mellan trettio och . Två var yngre än och två hade uppnått ålderspension. Tretton kvinnor och nio män intervjuades. 12 I samtliga projekt utgjordes IKT-stödet av Folkbildningsnätet och konferensplattformen FirstClass. För mer information se "Studierna blev möjliga att genomföra ..." Många av deltagarna hade erfarenhet av folkbildning , framförallt av studiecirklar. Däremot var det få som hade erfaren- heter av distansstudier. Av dessa var det inte någon som hade tidig- are erfarenhet av distansstudier med stöd av IKT. Deltagare med särskilda livsvillkor De deltagare som intervjuades från målgruppen med särskilda livs- villkor ingick i två projekt. Det första har vi kallat , det andra . genomfördes av en folkhögskola i samverkan med . Projektets syfte var att erbjuda utbildning till personer med reumatiska sjuk- domar. Dessa sjukdomar är ofta oförutsägbara och föränderliga, vilket innebär att många har svårt att planera sina liv. Målsättningen var att skapa en flexibel utbildning på deltagarnas villkor. Del- tagarna valde fritt bland olika ämnen som gavs i sexveckors modu- ler på halvtid. Flera av intervjupersonerna hade läst eller läste flera ämnen inom projektet och en del hade fortsatt med flera moduler. Varje deltagare hade möjlighet att delta i en tvådagars introduktion på folkhögskolan. Därefter genomfördes studierna helt på distans. Deltagarna hade flera möjligheter till nätbaserad kommunikation via FirstClass. Ämnesdiskussioner skedde i särskilda virtuella klass- och grupprum och inlägg om allt möjligt annat i ett kafé. Det senare var öppet för alla deltagare oavsett ämne. Fem av inter- vjupersonerna studerade inom detta projekt, tre läste engelska, var- av en även läste data, och två deltog i en kurs som kallades Våga påverka. Deltagarna bodde på olika orter med stor geografisk spridning. I samverkade ett studieförbund och en folk- högskola med () på distriktsnivå. arrangerade en grundkurs i data med sju cirkel- träffar före distansstudierna. Därefter påbörjades distansstudierna på folkhögskolan. Studieinnehållet handlade om demokrati och förändring. Syftet var att prova IKT-stödd kommunikation (First- Class) och distansstudier, som ett medel för att öka den interna demokratin i föreningen, förändra arbetsformerna och därmed öka möjligheterna att delta i samhällsutvecklingen. på distans genomfördes fyra fysiska träffar och därefter hade man fysiska träffar en gång . Vid intervjutillfället var deltagarna indelade i två grupper som arbetade med konkreta "Studierna blev möjliga att genomföra ..." frågor kring hörselskadades villkor och medlemsrekrytering. Inne- håll och tempo i studierna var beroende av deltagarnas individuella och samlade aktivitet via FirstClass. Fem deltagare intervjuades. De var alla förtroendevalda på lokal nivå och bodde på olika orter inom samma län. Deltagare med särskilda arbetsvillkor Deltagarna från målgruppen särskilda arbetsvillkor ingick i två projekt, ECDL-cirkeln och . Dessutom inter- vjuades tre deltagare som läste på folkhögskola. ECDL-cirkeln an- ordnades av ett studieförbund och riktade sig från början till per- soner vid en stor arbetsplats där många arbetade skift. Även per- soner som inte arbetade skift hade möjlighet att delta. För att er- hålla det europeiska datakörkortet ECDL krävdes att deltagarna fick godkänt resultat på sju olika modultest. Fyra av de intervjuade deltagarna studerade i denna cirkel. ECDL-cirkeln var helt indi- viduellt utformad så när som på en fysisk introduktionsträff. Bara en av de intervjuade deltagarna hade varit med på den. Cirkel- ledaren kunde deltagarna bara nå via FirstClass. Behövde de hjälp med sådant som inte rörde själva innehållet, t.ex. med datorteknik- en, kunde de vända sig till studieförbundet. Ingen uppgav att de hade haft någon kontakt med de andra deltagarna. Cirkeln utgick från ett självinstruerande studiematerial och i FirstClass fanns dess- utom övningsuppgifter utlagda. De olika testen genomfördes i . Det andra projektet vände sig till skiftarbetare på två större arbetsplatser i en kommun, en offentlig verksamhet och en större industri. Projektet genomfördes i form av ett antal studiecirklar som anordnades av en folkhögskola på orten. Även i detta fall vände sig alltså cirklarna till boende inom ett relativt begränsat geo- grafiskt område. Informationsträffar om projektet hade hållits på båda arbetsplatserna. Inte heller här hade man varit strikt i fråga om målgruppen skiftarbetare utan även andra anställda hade kunnat delta. Fem av de intervjuade ingick i det här projektet. Två läste spanska, en GPS-navigation, en Hemsidor och en E-mail och internet. Ämnena hade tillkommit på initiativ av deltagarna. De betalade inga deltagaravgifter, men studerade på sin fritid. De flesta cirklarna hade regelbundna fysiska möten och använde FirstClass mycket sparsamt. "Studierna blev möjliga att genomföra ..." Tre av dem som intervjuades studerade i distanskurser på folk- högskolor. Samtliga hade skiftarbeten när de påbörjade studierna. Två av deltagarna läste på allmän linje på var sin folkhögskola. Den tredje tog enbart en kurs i svenska på den ena av folkhögskolorna. På en av folkhögskolorna skedde studierna på heldistans, dvs. alla arbetsuppgifter, såväl individuella som gruppvisa, liksom examina- tionerna genomfördes över nätet. På den andra folkhögskolan hade man fysiska träffar en gång . Folkhögskolan hade också temadagar med föreläsningar kring olika ämnen. Vid de fysiska träffarna pratade man mycket om hur deltagarna hade lagt upp sitt arbete hemma och de hade också fått rådet att föra loggbok över studierna. Gemenskap och dialog i studierna Distansorganiserade och IKT-baserade studier ställer frågor om gemenskap och dialog på sin spets. Kommunikationen i studierna skedde antingen virtuellt eller under de fysiska träffar som ingick i de flesta av projekten. Endast kurserna på allmän linje på folkhögskola skedde helt på distans. Trots det genomsyrades dessa kurser enligt deltagarna av gemenskap och dialog. IKT-stödet var omfattande och användes flitigt för regelbunden kommunikation. Det blir lite samhörighet mellan datorerna, sa en av dem och berättade att kommunikationen framförallt skedde i FirstClass men att de också ringde varandra då och då. Även kontakten med lärarna var enligt deltagarna flitig och lärarna deltog frekvent i dialogen med deltagarna på nätet. framstod också som ett mönsterprojekt när det gäller en genomtänkt ordning för virtuella gruppdiskussioner och nätkontakter mellan deltagarna i samma kurs och för fria samtal mellan deltagare i olika kurser inom projektet. Dialogen föreföll förstärkas genom att deltagarna kunde delta i en tvådagars fysisk träff i början av studierna. Det förekom en kontinuerlig nätbaserad dialog mellan lärare och deltagare, enskilt och i grupp. Den feed- back i studierna, samt den gemenskap och det stöd i svåra perioder som skapades via nätet, innebar enligt flera av deltagarna att deras livssituation förbättrats. Deltagarna i individprojektet menade att de kunde låta sina egna behov till stor del styra graden av kontakt med övriga deltagare och själva bestämma sin studietakt. "Studierna blev möjliga att genomföra ..." Deltagarna i föreningsprojektet var helt beroende av varandras aktivitet för att komma vidare. Några deltagare lyfte fram att leda- ren fyllde en viktig uppgift för att stödja grupperna i dataanvänd- ningen och att pusha på arbetet när aktiviteten blev för låg. Även här fanns en ordning för deltagarnas kontakter med varandra i olika virtuella rum, gruppvis och i fria cafésamtal. I deltagarnas berättel- ser framkom en viss frustration, dels över låg aktivitet bland vissa deltagare, dels över datakrångel. Parallellt fanns dock entusiasmen över de möjligheter som kunskaperna i att använda FirstClass öpp- nade i föreningsarbetet. De cirklar som ingick i skiftarbetarprojektet hade i flera fall gjorts om till vanliga närstudiecirklar med fysiska träffar nästan . I dessa var IKT-användningen svag med avseende på kommunikationen och istället framhöll deltagarna de fysiska träf- farnas betydelse för gemenskapen. FirstClass användes främst av ledarna, och då för att göra information och arbetsmaterial åtkom- ligt för deltagarna hemifrån. Ett par av deltagarna hade också ställt frågor till ledarna och de andra deltagarna i konferensen. I ECDL-cirkeln arbetade deltagarna i det närmaste helt individ- uellt och IKT-verktygen användes mycket sparsamt. Av intervju- erna framkom att kontakten mellan deltagarna var i det närmaste obefintlig och kommunikationen med ledaren inskränkte sig till någon fråga då och då. En deltagare hade varit med vid en fysisk introduktionsträff. Några av deltagarna uppgav att de hade en viss kontakt med de anställda på studieförbundet genom att de bevista- de deras lokaler i samband med att de skulle göra de olika test som ingick i körkortet. Motiv, betydelser och datoranvändning i relation till målgrupper och projektsammanhang I den fortsatta texten diskuterar vi mönster i deltagarnas utsagor, som vi har funnit intressanta i relation till målgrupper och projekt- sammanhang. Vi utgår från respektive undertema, dvs. motiv för studier, motiv för valet av distansformen, studiernas betydelser, distansformens betydelser, studiernas påverkan på datoranvänd- ningen samt distansformens påverkan på datoranvändningen. Vi vill påminna om att det vi har analyserat är en samtalsvärld som byg- ger på öppet hållna intervjufrågor och intervjupersonernas utsagor om ett fenomen, om sina upplevelser och om sin självförståelse. "Studierna blev möjliga att genomföra ..." intervjuerna lades med andra ord största vikt vid att låta deltagarnas perspektiv och livssammanhang komma till uttryck i fria berättelser kring våra frågeområden. Den fortsatta texten gör med andra ord inte anspråk på att fastslå hur det faktiskt är. Avslutningsvis åter- kopplar vi till våra huvudfrågeställningar och lägger tonvikten på distansformens innebörder i samspelet mellan studier och vardag. Det mest framträdande i motivbilden är att samtliga, med något undantag, framhåller att de vill lära sig mer om ett ämne. En av del- tagarna som ger uttryck för detta berättade följande: Trots att jag då är , så får jag lära mig engelska. Det har liksom varit en dröm för mig ända sen jag var ung, och sen inte hade möjligheter, vi hade ju ingen chans och studera utan det var ju bara att skaffa sig ett arbete, så fort som möjligt. Andra motiv som lyftes fram var önskemål om formell kompetens, förhoppningar om att studiernas innehåll skulle innebära en för- bättrad situation för t.ex. hälsan, arbetet, familjen. En del motiv var omvärldsrelaterade och handlade till exempel om att nya apparater skapade behov av kunskaper. Vår undersökning visar att individens aktuella situation har stor betydelse för varför man påbörjar studier. I deltagarnas berättelser om sina motiv för att börja studera och förhoppningar kring studierna belystes således deras individuella situation på olika sätt. Vi kan däremot inte uttala oss om funktionshindrades eller skift- arbetares motiv för studier. Svårigheten att urskilja några motiv som skulle vara specifika för den ena eller den andra målgruppen kan illustreras med ett par exempel. Det var t.ex. enbart deltagare i målgruppen med särskilda livsvillkor som lyfte fram att deras aktu- ella situation på grund av sjukdom bidragit till att de påbörjat sina studier. kan man se att det bara gällde för de deltagare i individprojektet som var långtidssjukskrivna. En rimlig tolkning är att vi skulle ha kunnat finna detta motiv även bland deltagare med särskilda arbetsvillkor, om vi bland de intervjuade haft någon som var långtidssjukskriven. I målgruppen med särskilda arbetsvillkor svarade tre deltagare i ECDL-cirkeln att de fått tid till förfogande 13 För en utförligare resultatpresentation från denna delstudie och diskussion i relation till annan forskning hänvisar vi till vår kommande rapport (2003–2004). "Studierna blev möjliga att genomföra ..." på grund av arbetsrelaterade skäl. De var alla skiftarbetare och motiverade sina studier med utgångspunkt från sin arbetssituation. Å andra sidan intervjuades andra skiftarbetare som inte angav detta skäl. Inte heller här kan man säga att målgrupptillhörigheten på ett entydigt sätt påverkar motiven för studier. Vårt urval av projekt, där arrangörerna i vissa fall haft tydliga mål med verksamheten, hade däremot en mer direkt påverkan på del- tagarnas motiv. Det blir särskilt tydligt i föreningsprojektet där målgruppen är förtroendevalda och syftet är att utveckla förenings- arbetet. Det framträder också i intervjuerna med deltagare som studerar på folkhögskolans allmänna linje. Ett av syftena med denna utbildning var att ge formell kompetens och bland dessa del- tagare fann vi också en önskan om formell kompetens. Vår slutsats så här långt är således att deltagarnas motiv för sina studier är ett komplext samspel mellan individernas aktuella situa- tion och de projekt- eller utbildningssammanhang som studierna ingår i. Därmed övergår vi till att resonera kring deltagarnas motiv för valet av distansformen. Motiven för valet av distansformen Huvuddelen av deltagarna lyfte fram distansformen som en förut- sättning för att de skulle påbörja studierna. Individuella behov av att studera på distans var avgörande motiv som framfördes i båda mål- grupperna. Men här finns intressanta skiljelinjer mellan målgrup- perna. Medan deltagare med särskilda livsvillkor betonade behov som i flertalet fall handlade om hälsa och boende, uttryckte de fles- ta deltagarna med särskilda arbetsvillkor motiv som handlade om arbete och familj. Flera deltagare med någon form av reumatisk sjukdom ansåg att distansformen var avgörande för deras möjligheter att överhuvud- taget börja studera. De berättade att de såg en chans att genomföra studier trots den reumatiska sjukdomens variation mellan enskilda dagar och .