sou · GSB366 · 2005-01-01 00:00:00 — När en omyndigs förälder är förmyndare och som gåva åt den omyndige till bank överlämnat pengar eller överfört medel som föräldern haft innestående i bank utan att förbehålla sig rätt att för egen räkning förfoga över gåvomedlen anses gåvan fullbordad enligt denna lag när gåvomedlen mottagits av banken för den omyndiges räkning eller överförts till den omyndiges konto. I fall, som avses i 37 § 2 mom., inträder skattskyldighet vid den tid, då förmånstagaren erhåller förfoganderätten över försäkringen; dock inträder där på grund av försäkringen utbetalning tidigare ägt rum till den berättigade, skattskyldighet för sådant belopp vid dess mottagande. Vad i fråga om arvsskatt är stadgat i 6–9 §§ skall vid beskattning av gåva äga motsvarande tillämpning. Föreskrifterna i 6 § om 16 Senaste lydelse 1997:445. skattskyldighetens inträde först , skola härvid utan inskränkningar som angivas i andra stycket under c) och d), gälla jämväl i fall då givaren förbehållit sig själv utnyttjanderätt eller rätt till ränta, avkomst eller annan förmån av den bortgivna egendomen. Om ett förvärv som erhålls genom ett arvsavstående inte skall behandlas som ett arvsrättsligt förvärv enligt 11 § 1 mom. andra stycket eller 12 § första stycket skall det i stället behandlas som en gåva. a)för gåva av möbler, husgeråd och andra lösören, som äro avsedda för gåvotagarens eller hans familjs personliga bruk och vars värde för samme mottagare under ett och samma kalenderår icke överstiger ; b)för periodiskt understöd i den mån understödet skall inräknas igåvotagarens skattepliktiga inkomst; c)för vad make eller sambo vid bodelning, som förrättas av annan anledning än makes eller andel, i den mån värdet av vad icke överstiger värdet av hans i är tillämplig, värdet av samfälld egendom, som av maken i boet d) för annan än under a), b) c) för annan än under a) och b) omförmäld fullbordad gåva, i gåva, i den mån värdet av gåvan den mån värdet av gåvan eller, 17 Senaste lydelse 1990:1430 När ersättning räknas av från en gåva som skall tas upp till en viss andel av sitt värde, skall ersättningen kvoteras på samma sätt som gåvan. Detta skall inte gälla utländska privatbostads- fastigheter för vilka ersättningen51Vid beskattning av gåva gäller i tillämpliga delar, förutom ovan särskilt angivna bestämmelser i 6-9, 12, 19, 21 och 30 §§, vad i fråga om arvsskatt vidare är stadgat i 4 § tredje stycket, 13 § 2 mom., 14 och 20 §§, 22 § med undantag av femte stycket, 22 a, 23–23 e, 24–24 b §§, 25–26 §§,28 § med undantag av första, andra, tredje och femte styckena samt 32 §. givare erhåller flera sådana gåvor som här avses, det sammanlagda värdet av dessa gåvor icke överstiger . erhåller flera sådana gåvor som här avses, det sammanlagda värdet av dessa gåvor icke överstiger . Egendom, för vilken gåvoskatt utgår, uppskattas med hänsyn till förhållandena vid tiden för skattskyldighetens inträde. Vad i 21 § andra stycket är stadgat skall äga motsvarande tillämpning, där gåva enligt 41 § skall sammanläggas med annan gåva eller med arvs- eller testamentslott. 43 §18 Vid beskattning av gåva gäller i tillämpliga delar, förutom ovan särskilt angivna bestämmelser i 6-9, 12, 19, 21 och 30 §§, vad i fråga om arvsskatt vidare är stadgat i 4 § tredje stycket, 13 § 2 mom., 14 och 20 §§, 22 § med undantag av 3 mom., 23 § med undantag av F tredje stycket, 24- 27 §§, 28 § med undantag av andra och fjärde styckena samt 32 §. Därvid skall hänvisningen i 32 § f) till 19 § i stället gälla 41 § samt 28 § första och tredje styckena tillämpas som om gåvan utgjorde arv efter givaren. När ersättning räknas av från en gåva som skall tas upp till en viss andel av sitt värde, skall ersättningen kvoteras på samma sätt som gåvan. 18 Senaste lydelse 2003:1199. skall räknas av . förbehåll till förmån för givaren förbehåll till förmån för givaren eller annan och avser gåvan eller annan och avser gåvan het, en verksamhetsgren eller en het, en verksamhetsgren eller en ideell andel av en näringsverk- ideell andel av en näringsverk- samhet eller en verksamhetsgren samhet eller en verksamhetsgren eller avser gåvan en andel eller avser gåvan en andel respektive del av en andel i ett respektive del av en andel i ett bestämmelserna i första stycket bestämmelserna i första stycket, – under förutsättning att verk- tillgångar i en näringsverksamhet som omfattas av bestämmelsen i (1999:1229) – även 22 § 3 mom. och 23 § F tredje stycket tillämpas skulder i en sådan näringsverk- när gåvoskatten bestäms. samhet, får skillnaden sättas ned det att skattskyldighet för gåvan inträtt genom köp, byte eller skattskyldighet för gåvan inträtt genom köp, byte eller något eller genom gåva eller bodelning av annan anledning än makes genom gåva eller bodelning av död avhänt sig egendomen eller annan anledning än makes död väsentlig del därav, skall ny gåva anses föreligga med det värde väsentlig del därav, skall ny gåva varmed den ursprungliga gåvan anses föreligga med det värde varmed den ursprungliga gåvan Som ett förbehåll enligt tredje stycket räknas inte att givaren ställt upp ett villkor om att gåvotagaren skall lämna en ersättning för gåvan. Deklaration skall av den, som är skattskyldig, avgivas A. angående förvärv av arvs- eller testamentslott, när utgöres av 1)egendom i dödsbo efter svensk medborgare i fall, då denne vid sin död ej hade hemvist i riket och skyldighet ej inträtt att efter honom här förrätta bouppteckning enligt svensk lag; 2)egendom i dödsbo efter utlänning, som vid sin död ej hade hemvist i riket; 3) äganderätt eller rättighet, 3) äganderätt eller rättighet, vilken jämlikt 6–9 §§ beskattas vilken jämlikt 6–9 §§ beskattas senare än vid arvlåtarens senare än vid arvlåtarens (testators) död, dock icke där (testators) död, dock icke där fråga är om förvärv efter den fråga är om förvärv efter den som på livstid innehaft egendom som på livstid innehaft egendom med i 8 § första stycket avsedd med i 8 § första stycket första meningen avsedd rätt; 4) egendom i dödsbo, som avträtts till konkurs, i fall där arvsskatt skall beräknas med tillämpning av 33 § 1 mom.; B)angående förvärv, som tillfallit förmånstagare vid försäkringstagares död; är förmånstagaren tillika arvinge eller testamentstagare, skall han dock avgiva deklaration endast om dödsboanmälan enligt 20 kap. 8 a § gjorts och bouppteckning därför ej förrättats; C)angående sådan i 32 § a)–c) och e)–h) samt i 33 § 2 mom. angiven omständighet, som föranleder efterbeskattning, dock ej när sådan delning som avses i 32 § h) har ägt rum innan beslut meddelats om fastställande av skatt; D)angående förvärv genom gåva eller annan jämlikt 37 § därmed ibeskattningshänseende likställt fång. Skall enligt vad nu stadgas deklaration avgivas angående lott i dödsbo efter den som vid sin död ej hade hemvist i riket och är den för skattskyldige ej bosatt inom riket, åligger det den som omhänderhar dödsboets egendom att i den skattskyldiges ställe avgiva deklaration. 19 Senaste lydelse 2003:646. Deklaration skall avges på heder och samvete och innehålla uppgift om A) då deklarationen avser arvfallen eller testamenterad egendom: 1)arvlåtarens (testators) och den skattskyldiges fullständiga namn, personnummer eller samordningsnummer enligt folk- bokföringslagen (1991:481) och hemvist; 2)arvlåtarens (testators) dödsdag och om den skattskyldighet inträtt senare, tidpunkten härför; 3)förhållandet mellan arvlåtaren (testator) och den skattskyldige ävensom, vid tillämpning av 30 § första stycket, det förhållande, efter vilket i sådant fall skatten skall beräknas; 4)de grunder, efter vilka storlek bestämts; 5)beskaffenheten och värdet av den egendom, varav består; B) då deklarationen avser förvärv, som vid försäkringstagares död tillfallit förmånstagare, vilken icke tillika är arvinge eller testamentstagare: förhållanden motsvarande de ovan under A) 1), 2), 3) och 5) angivna; C) då deklarationen avser gåva eller annat jämlikt 37 § därmed i beskattningshänseende likställt fång: 1)givarens och den skattskyldiges fullständiga namn, personnummer eller samordningsnummer enligt folkbokförings- lagen och hemvist; 2)tidpunkten för gåvans fullbordande eller för överlämnandet till mottagaren av handling, innefattande giltig utfästelse om gåvan, eller, om skattskyldighet inträtt senare, tidpunkten härför; 3) förhållandet mellan givaren 3) förhållandet mellan givaren och den skattskyldige ävensom, och den skattskyldige; vid tillämpning jämlikt 40 § av föreskrifterna i 30 § första stycket, det förhållande efter vilket i så- dant fall skatten ska bestämmas; 4)egendomens beskaffenhet och värde; 5)tidigare förvärv, till vilka jämlikt 41 § hänsyn skall tas till vid skattens bestämmande. Angående skyldighet att i 20 Senaste lydelse 2001:95. deklaration, som avser arvfallen eller testamenterad egendom eller förvärv, som omförmäles ovan under B) lämna uppgift angående vissa tidigare förvärv stadgas i 19 §. Där deklaration avser egendom, vilken av föregående inne- havaren på livstid innehafts med sådan rätt, som sägs i 8 §, skall också föregående innehavarens fullständiga namn, personnummer eller samordningsnummer enligt folkbokföringslagen och hemvist uppges. Vad ovan sägs beträffande arvlåtare (testator) skall beträffande fideikommiss, som avses i 30 § andra stycket, gälla närmast föregående innehavaren. Deklaration avfattas på blankett enligt formulär, som fastställs av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Deklarationen skall åtföljas av handlingar, innefattande upplysning om de förhållanden, som är av betydelse för skattens bestämmande. Har bouppteckning efter utlänning förrättats här men vid ingivandet av deklaration angående kvarlåtenskapen ännu inte blivit in- registrerad, skall vid deklarationen fogas bouppteckning i original eller bestyrkt kopia. Till deklaration som ges in med anledning av att sådan delning som avses i 15 § 1 a mom. har skett skall handlingen fogas. Om sådan handling gäller vad i 15 § 3 mom. är stadgat. Den som kan antas vara skattskyldig för gåvoskatt är skyldig att efter uppmaning lämna gåvodeklaration. Om en deklaration trots uppmaning inte har kommit in till eller om den är så ofullständig att den inte kan läggas till grund för beskattning, får verket ändå fastställa att skatt skall tas ut om tillförlitlig utred- ning finns om förvärvet och det är uppenbart att skatt skall tas ut. Skriftligt meddelande i två exemplar angående beslut om avstående av arv enligt 24 och 25 §§ lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden skall lämnas till . sådan uppgift som avses i 19 §. som avses i 19 § 4 mom. Tillfälle skall beredas honom att skall beredas honom att yttra sig yttra sig i ärendet i övrigt. i ärendet i övrigt. Har efter det beslut meddelats om fastställande av skatt a)kännedom erhållits om förut icke känt testamente; b)testamente, förordnande enligt lagen (1927:77) om försäkringsavtal om insättande av förmånstagare eller motsvarande förordnande som avser utländsk försäkring, vartill hänsyn tagits vid skatteärendets prövning, blivit genom lagakraftvunnen dom helt eller delvis förklarat ogillt; angående delningen av egendom angående delningen av egendom i dödsbo, där skatten fastställts i dödsbo, där skatten fastställts med ledning av handling, som med ledning av handling, som avses i 15 § 1, 1 a och 2 mom., avses i 15 § 1, 1 a och 2 mom. 15 a § eller 16 §; eller 15 a §; d)omständighet inträffat som föranleder tilläggsbouppteckning; e)kännedom erhållits angående vid tiden för skattskyldighetens inträde föreliggande omständighet, som föranleder att i deklaration uppgiven behållning eller egendom bort upptagas eller fördelas annorledes än i deklarationen angivits; f)klarhet vunnits om hur arvet slutligen skall fördelas i sådana fall som avses i 18 §; g)genom sådan delning, som enligt 32 § h) föranlett efterbeskattning, fördelningen av kvarlåtenskapen kommit att avvika från den som legat till grund för skattens fastställande; h)ny skatt för dödsboet fastställts med stöd av 27 §; 21Senaste lydelse 2001:95. 22Senaste lydelse 2003:646. och hade, om hänsyn tagits till omständighet som avses, någon skattskyldig haft att gälda mindre skatt än vad beräknats, skall honom påförd skatt nedsättas med sålunda för högt beräknat belopp. Ansökan om återvinning av skatt efter vad nu sagts görs skriftligen och tas upp av . Denna lag träder i kraft och tillämpas i de fall då skattskyldighet inträder efter utgången av . lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter att 8 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Stämpelskatten är för varje fullt tusental kronor av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten juridisk person är dock skatten tusental kronor av egendomens tusental kronor av egendomens värde utom då förvärvaren värde utom då förvärvaren 1)skulle ha varit befriad från gåvoskatt om egendomen hade erhållits som gåva, 2)är en bostadsrättsförening, 3)är en kreditinrättning som enligt lag, reglemente eller bolagsordning är skyldig att åter avyttra egendomen, 4)är dödsbo. Skatten är dock i fall som avses i första och andra styckena alltid lägst . Om ersättning utgår i form av lös egendom, värderas denna egendom enligt reglerna i 23 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Om ersättning utgår i form av lös egendom, värderas denna egendom enligt reglerna i 23 § och 23 a–d §§ lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förvärv som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 1993:671. 1.1Kommitténs uppdrag och arbete Kommitténs uppdrag har varit att se över och utvärdera reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt och utifrån principiella och tekniska utgångspunkter föreslå de lagändringar som är nödvändiga. I kommitténs uppdrag har ingått att särskilt uppmärksamma de fördelningspolitiska och statsfinansiella effekterna. En annan utgångspunkt för kommitténs uppdrag har varit att särskilt beakta möjligheter till förenklingar och att utforma regler som främjar företagande och tillväxt. Kommitténs direktiv återges i sin helhet i bilagan till betänkandet. Enligt direktiven har kommittén haft i uppdrag att med förtur behandla frågan om beskattning av arv mellan makar. Kommittén har också haft i uppdrag att arbeta fram ett förslag om att höjda taxeringsvärden inte skall slå igenom på uttaget av fas- tighetsskatt (dämpning). Med hänsyn till de senaste årens pris- utveckling på fastigheter i vissa attraktiva områden i landet samt de preliminära taxeringsbesluten års allmänna fastighets- taxering för småhus valde kommittén att även behandla frågan om en dämpningsregel med förtur. Detta arbete resulterade i delbetän- kandet Egendomsskatter En dämpningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt (SOU 2003:3). I betänkandet förslogs att arvs- skatten mellan makar och sambor skulle slopas och en ny dämp- ningsregel för fastighetsskatten. Båda förslagen har beslutats av och trätt i kraft. Kommittén har härefter avgivit huvudbetänkandet Reformerade egendomsskatter (SOU 2004:36). I betänkandet behandlas de frå- gor som kommittén enligt direktiven skall behandla på fastighets- skatte- och förmögenhetsskatteområdet. På fastighetsskatte- området föreslog kommittén att begränsningsregeln för fastighets- skatt skall utvidgas, att fastighetskatten på privatbostäder i utlandet skall slopas, att tidpunkten för skattskyldighetens inträde vid köp av fastigheter skall flyttas till tillträdesdagen och att fastighets- skatten på vindkraftverk skall slopas. På förmögenhetsskatteområ- det förslog kommittén att värderingen av tillgångar skall sättas till av underlaget, att samtliga marknadsnoterade aktier skall omfattas av skatteplikt, att fribeloppet skall sättas till och att sambeskattningen mellan makar skall slopas. I och med detta huvudbetänkande har kommittén fullgjort sitt uppdrag på dessa båda skatteområden. Kommittén höll sitt första sammanträde . Delbetänkandet överlämnades till departementschefen och huvudbetänkandet . Härefter har kommittén haft fyra sammanträden. Detta arbete har då ute- slutande varit inriktat på att se över reglerna på arvs- och gåvo- skatteområdet. För att undersöka effekterna av de förslag som diskuterats i kommittén har kommittén genomfört statistiska analyser. För analyser av förändringar i arvsskatten har kommittén använt upp- gifter om bouppteckningar för avlidna . Detta material är sammanställt av . I de lagändringar som kommittén föreslår ingår de förslag som har lämnats av 3:12-utredningen i betänkandet SOU 2002:52. Detta för att få en helhetssyn på de båda förslagen. Genom beslut av regeringen har följande framställningar rörande arvs- och gåvoskattbeskattningen överlämnats till kommittén. och har i en skrivelse (Fi1837/91) hemställt att reglerna för arvs- och gåvobeskattningen skall ändras så att föräldrar skall arvsbeskattas i skatteklass I i stäl- let för i skatteklass II. har i en skrivelse (Fi4507/91) hemställt att föreningen skall befrias från skyldigheten att betala arvsskatt. och nr 2 har i en skrivelse (Fi1432/92) framhållit att fonden, förutom att den inkomst- och förmögenhetsbeskattas, arvsbeskattas när rätten till avkastning ur fonden övergår till nästa generation. Fonden hemställer att den skall befrias från arvsskatt. har i en skrivelse (Fi2778/92) hemställt att arvs- och gåvoskatte- lagen skall kompletteras med bestämmelser om hur fondförsäk- ringar skall värderas. har i en skrivelse hemställt att föreningen skall befrias från skyl- digheten att betala arvs- och gåvoskatt. har i en skrivelse (Fi95/717) hemställt lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt ändras så att hembygdsföreningar kan ta emot gåvor och arv utan att behöva betala skatt. har i en skrivelse (Fi2001/1147) hemställt att det görs en modernisering av 3 § arvs- och gåvoskattelagen. har i en skrivelser och (Fi2001/2651) hemställt att grundavdragen och skiktgränserna i arvs- och gåvoskattelagen skall höjas. har i skrivelser (Fi2001/3623) och (Fi2002/4175) framhållit att de höjda taxeringsvärdena skapar problem för efterlevande makar. Förbundet har föreslagit att det skall göras en översyn av grundavdragen och skatteskalornas utformning, att det skall införas regler om uppskov av arvsskatt efter förebild av reglerna om upp- skov av beskattning av realisationsvinst samt att arvsskatten skall sänkas rejält och retroaktivt från . Advokatfirman har i en skrivelse (Fi2002/486) framhållit att man tolkar arvs- och gåvolagstiftningen på så sätt att det vid beskattningen inte medges avdrag för skatt som belöper på uppskovsbelopp enligt 49 § inkomstskattelagen (1999:1229). Advokatfirman hemställer därför att denna fråga ses över. Samtliga skrivelser har ställts till ledamöternas, de sakkunnigas och experternas förfogande. Eventuella synpunkter och förslag har därmed, tillsammans med övrigt utredningsmaterial, kunnat läggas till grund för kommitténs arbete. Enligt våra direktiv på arvs- och gåvobeskattningens område skall följande utgångspunkter gälla för vårt arbete. Uppdraget omfattar en övergripande teknisk översyn av regelsystemet för att få en modernare lagstiftning. En utgångspunkt för arbetet skall vara Arvs- och gåvoskattekommitténs (AGK) förslag Ny arvs- och gåvoskattelag (SOU 1987:62). Ett övergripande mål är att skapa ett regelsystem för arvs- och gåvoskatten som är rättvist. En förutsättning för arbetet bör vara att den nuvarande ordningen med arvs- och gåvoskatt skall behållas. Översynen skall omfatta arvs- och gåvoskattefrågor i samband med generationsskiften endast i den utsträckning de inte har behandlats av 3:12-utredningen i betänkandet Beskattning av småföretagare (2002:52). Översynen omfattar en rad särskilt utpekade frågor. I uppdraget ingår att ta ställning till om lagtexten bör innehålla särskilda regler för arvsavstående. Denna fråga behandlar vi i kapitel 8. Värderings- reglerna skall ses över och frågan om ändringar i indelningen i skatteklasser övervägas. Dessa frågor behandlas i kapitel 5 och 6. De möjligheter till dispens som handläggs av regeringen skall ses över och ställning skall också tas till behovet av att kunna söka för- handsbesked när det gäller arvsbeskattningen. Dispensfrågorna behandlar vi i kapitel 9. Vi skall också redovisa och pröva förutsätt- ningarna för att anpassa förfarandereglerna i AGL till vad som gäller för skattemål enligt taxeringslagen (1990:324). I detta sam- manhang skall överklagandetider, möjligheterna till omprövning, skönsbeskattning och skriftväxling i domstolarna ses över. Förfa- randefrågorna behandlar vi i kapitel 10. Värderingen av noterade aktier, särskilt mot bakgrund av att sådana kan vara föremål för kraftig värdenedgång efter skattskyldighetens inträde, skall ses över och detta gör vi i kapitel 9. Frågorna om justering av grundavdra- gen och skiktgränserna behandlar vi i kapitel 6 och 7. undersöka om arvsbeskattningen i form av en kvarlåtenskapsskatt kan vara ett alternativ till den nuvarande arvslottsbeskattningen. Denna fråga behandlas i kapitel 12. Slopandet av arvsskatten för makar och sambor medför slutligen att frågan om gåvobeskatt- ningen av makar och sambor skall finnas kvar uppkommer. Denna fråga behandlar vi i kapitel 11. Detta kapitel inleds dock med en redovisning av fördelningen av arv- och gåvor i samt intäkter och skattskyldiga. Därefter fortsätter vi med en kortfattad genomgång av arvs- och gåvobe- skattning i vår omvärld. 2.2Fördelningen av arv och gåvor i 2.2.1Arv och gåva i Levnadsnivåundersökningen /95 I Levnadsnivåundersökningen (LNU) ställdes frågan om en person fått arv eller gåva som uppgick till under något av åren 1994/95.1 Totalt hade av befolkningen i åldern 16–fått ett sådant arv eller en sådan gåva. Det finns dock stora skillnader mellan olika delar av befolkningen. Om befolkningen delas in efter ålder visar det sig att den medelålders befolkningen (45–) ärver och får gåvor i större utsträckning än övriga åldersgrupper. Om befolkningen i stället delas in efter socioekono- misk grupp, visar statistiken att tjänstemän ärver i högre utsträck- ning än arbetare. Högre tjänstemän ärver i högre utsträckning än tjänstemän på mellannivå, som i sin tur ärver i högre utsträckning än lägre tjänstemän. Företagare och jordbrukare ärver och får gåvor i ungefär samma utsträckning som lägre tjänstemän. Om befolk- ningen delas in efter ekonomisk standard är bilden tydlig. Ju högre inkomst, desto större sannolikhet att personen ärver eller får gåva. Sammantaget ger detta en tydlig fördelningsmässig profil åt arv och gåvor. Personer i medelåldern, med hög socioekonomisk status och höga inkomster ärver i högre utsträckning än andra grupper. Detta medför således att arv och gåvor medverkar till att inkomst- erna blir mer ojämnt fördelade. Detta innebär att arvs- och gåvo- skatter har en utjämnande effekt på egendomsfördelningen. Tabell 2.1 visar hur stor andel av olika befolkningsgrupper som fått arv eller gåva under något av åren 1994/1995. 1 SCB (1997) Välfärd och ojämlikhet i i 20-årsperspektiv 1975-1995. Rapport nr 91 från Levnadsnivåundersökningarna. I LNU 2002/03, som ännu inte har färdigställts, ställs frågan igen. Andel av befolkningen som fått arv eller gåva överstigande 1994/1995, procent Arbetare, ej facklärda Företagare, utan anställda Företagare, med anställda Förtidspensionerade/långvarigt arbetslösa Disponibel inkomst (per konsumtionsenhet) De med högst inkomst De med högst inkomst 2.2.2Arv och arvsskatt i avled cirka 95 000 personer. Dessa efterlämnade arv som vid arvsbeskattningen delades upp på cirka 427 000 arvslotter (exklusive efterlevande make)2. Hur mycket dessa arvslotter värderades till, med de värderingsregler för tillgångar som gällde vid arvsbeskattningen , framgår av tabell 2.2.