sou · GSB370 · 2005-01-01 00:00:00 — Av tabell 2.5 framgår att kvinnor som bor tillsammans med en man i ett barnlöst hushåll ägnar mer per dag åt obetalt arbete än ensamstående barnlösa kvinnor i samma ålders- grupp.33 Merparten av skillnaden består av hushållsarbete. För männens del innebär inte skillnaden i hushållstyp någon skillnad i obetalt arbete: sammanboende barnlösa män utför bara obetydligt mer obetalt arbete (och mindre hushållsarbete) än ensamstående barnlösa män! Även om skillnaderna inte är statistiskt signifikanta, så pekar de åt förväntat håll. Vad som stärker hypotesen om kom- parativa fördelar är dock att kvinnors andel av hushållsarbetet ökar och männens del av underhållsarbete ökar. Om man tittar på själva hushållsarbetet så utför de sammanboende kvinnorna två tredje- delar () av hushållsarbetet och av allt hem- arbete. Dessa siffror motsäger således inte att sammanboende kvinnor och män utnyttjar komparativa fördelar i sin tid- och arbetsfördelning. I de äldre åldersgrupperna är denna specialise- ringseffekt lika omfattande bland barnlösa sammanboende kvinnor och män. Feministiska forskare, däribland [1999], ger en annan förklaring till varför sammanboende kvinnor utför mer hemarbete än både sammanboende män och ensamstående kvinnor. Hon menar att det i heterosexuella parrelationer helt enkelt förväntas av kvinnor att de ska ge mer i relationen och mannens roll är att få. Därför förväntas kvinnan både anpassa sig mer och utföra mer hemarbete än mannen.34 Utifrån tidsanvändningsundersökningens resultat är det inte möjligt att avgöra betydelsen av de olika för- klaringarna. Hushållens totala mängd hemarbete stiger över åldersgrupperna. Det finns två tänkbara förklaringar till detta. För det första kan man tänka sig en ålderseffekt så att hushållet behöver eller har en preferens för mer hemarbete ju äldre de är. Det är t. ex. tänkbart att man har större bostad ju äldre man är, äter mer vällagade måltider m.m. Men det kan också röra sig om s.k. åldersgruppeffekter vilket 33 En annan skillnad är att de förvärvsarbetar mer och studerar mindre, något som förmodligen har att göra med att de sammanboende är äldre än de ensamstående i genomsnitt. Detsamma gäller för männen. 34 , C. [1999]. Bilaga 13 till LU 2003/04 innebär att de som är yngre har en lägre efterfrågan på hemarbete och kommer att fortsätta ha det även när de blir äldre. Detta är troligt t.ex. om man kan argumentera för att människor har investerat mer i utbildning och yrkes- karriär och därmed har en högre genomsnittlig avkastning på betalt arbete än de som är äldre . Ålders- och åldersgruppeffekterna är inte varandra uteslutande, men den stora minskningen av hem- arbete den senaste tioårsperioden talar för åldersgruppeffekten, särskilt för kvinnor. 2.2.5Barn in – jämställdhet ut? Ofta påstås att kvinnor och män är relativt jämställda till dess första barnet föds. Detta stöds på påståenden som att både kvinnor och män har hög arbetsmarknadsanknytning, ungefär lika lång utbildning och ungefär lika stor total arbetsbörda respektive fri tid. Vidare kanske man inte tycker att en skillnad på 40 minuters hem- arbete eller 20 minuters fri tid per dag är så markant ojämställt. Men mot bakgrund av de föregående styckena är detta en illusion; resonemangen ovan visar att kön påverkar individens tidsanvänd- ning redan som barn, ensamstående och som medlemmar i barnlösa hushåll. Emellertid är det också sant att jämställdheten är ännu sämre i barnfamiljer, och då särskilt i familjer med små barn35. Vad som händer när första barnet föds är två saker: för det första genereras mycket mer hemarbete i form av både hushållsarbete och vård av barn. För det andra är den ena föräldern föräldraledig och har på så sätt (enligt mångas uppfattning) större möjlighet att utföra merparten av hemarbetet. I småbarnsfamiljer är det obetalda arbetet mer än dubbelt så omfattande som i barnlösa sambohushåll i åldern 20–. Tabell 2.6 redovisar fördelningen av obetalt arbe- te mellan sammanboende kvinnor och män med och utan barn för att utreda vilken effekt småbarnsnärvaron har på arbetsför- delningen mellan kvinnor och män. 35 Som småbarn räknas i tidsanvändningsundersökningen barn . Bilaga 13 till LU 2003/04 Tabell 2.6 Genomsnittlig tid för hemarbete för sammanboende (timmar:minuter) /01. Åldersgrupp 20–respektive småbarnsföräldrar. Omsorg om egna barn Inköp av varor och tjänster Resor i samband med Källa: SCB [2003a], Tid för vardagsliv, tabell B:7. Vid en jämförelse av tidsanvändningen mellan sammanboende hushåll med och utan småbarn framkommer att den största skillnaden är att småbarnfamiljerna har en betydligt tyngre börda av obetalt arbete. I småbarnsfamiljer uppgår hemarbetet till vilket är dubbelt så mycket som för barnlösa sam- manboende. Drygt hälften av skillnaden utgörs av omsorg om barnen och resten avser främst hushållsarbete. Skillnaderna är något större bland kvinnor än män. Jämfört med barnlösa samman- boende uträttar sammanboende kvinnor med småbarn något större andelar av det sammanlagda hushållsarbetet och totala hemarbetet. spenderar småbarnsmammor och småbarnspappor mindre tid för alla andra aktiviteter: betalt arbete, personliga behov, studier och fri tid.36 Förändringarna har den effekten att kvinnors andel av hushållsarbetet uppgår till (jämfört i barnlösa sambohushåll) och kvinnors andel av allt 36 Att småbarnspappor marknadsarbetar mindre än barnlösa i åldersgruppen 20–är enligt SCB (2003) ett nytt fenomen –talet. I SCB:s tidigare tidsanvändningsstudier har det inte funnits någon skillnad i betald arbetstid mellan småbarnspappor och sammanboende barnlösa män. Bilaga 13 till LU 2003/04 hemarbete är mot i barnlösa sambohushåll. Vad gäller omsorgen om egna barn står mammorna för två tredje- delar av arbetet. Sammanboende småbarnsmammor tar alltså på sig en något större andel av hushållets obetalda arbete än samman- boende barnlösa kvinnor. Det totala hemarbetet är dubbelt så stort, men småbarns- mammornas andel av hushållsarbete och hemarbete är bara några procentenheter större än hos barnlösa hushåll. Det är således fel att säga att ojämställdheten börjar med första barnet. Istället blir den mer iögonenfallande när omfattningen av hemarbetet är stor. 2.2.6Hushållen tycker olika om jämställdhet Inledningsvis framgick att mycket talar för att de svenska hushållen kan delas in efter hur jämställdhetsorienterade de är. Argumentet skulle vara att utöver alla ekonomiska faktorer som tros påverka hushållens arbetsfördelning finns för varje hushåll en preferens för delat ansvar eller traditionell uppdelning av olika sysslor. och [1997] lät intervjua 1281 sammanboende eller gifta personer och finner att dessa hushåll kan delas in i fyra grupper beroende på hur de fördelar arbetet sinsemellan. De jämställda paren utgör av paren i undersökningen. De delar lika på matlagning, tvätt och städning. Inom de semijäm- ställda paren () gör mannen en hel del hushållsarbete men kvinnan har huvudansvaret och gör mest. Konventionella par () låter kvinnan göra allt eller mest av två sysslor och delar lika på den tredje (oftast städning). Bland de patriarkala paren () utför kvinnan alltid två av de tre sysslorna och oftast eller alltid även den tredje.37 Variationen i fördelningen av hushållsarbetet behöver inte bero på olika attityder utan skulle även kunna bero på rent ekonomiska förhållanden. Kännetecknande för människors preferenser är att de inte är direkt observerbara. Enda sättet att få reda på något om preferenser är att i intervjuer fråga människor direkt. Enligt och (1997)är kvinnornas missnöje större ju mindre jämställd fördelningen är, medan männen i huvudsak är nöjda. Men i SCB:s tidsanvändningsundersökningar finns inga frågor om vad som bestämt arbetsfördelningen eller om deltagarna är nöjda eller missnöjda, så det går inte att säga något om attityder till delat ansvar utifrån det materialet. 37 , G. Roman [1997]. Bilaga 13 till LU 2003/04 Däremot har [2002] studerat just attityder till jämställdhet i relation till föräldraledighet och hushållsarbete.38 intervjuade småbarnsföräldrar i 25 hushåll om hur de fördelade hushållsarbetet39 före, under och efter föräldraledigheten med första barnet. Tanken var att studera hur uppdelningen före föräldraskapet respektive arbetsdelningen under föräldraledigheten påverkade den slutliga fördelningen, dvs. när båda föräldrarna åter förvärvsarbetade och barnet gick i förskola. Hon finner att fa- miljerna kan delas i två grupper beroende på hur de ser på möjlig- heten att kombinera hushållsarbete med omsorg och vård av barnet under föräldraledigheten. I den första gruppen anser föräldrarna att föräldraledighetens främsta syfte är att ge barnet tid med föräldern, vilket inte lämnar så mycket tid till hushållsarbete för den föräldra- lediga partnern. I den andra gruppen anser man att föräldraledig- heten just ger den föräldralediga möjlighet att utföra allt hushålls- arbete eftersom man ändå är hemma. I den första gruppen fortsätter kvinnan och mannen att dela på hushållsarbetet både under föräldraledigheten och även sedan båda återgått till yrkesarbete. I den andra familjetypen utför däremot den föräldralediga, vilket oftast är kvinnan, det mesta hushålls- arbetet även fast man i många fall utgått från en barnlös situation när man delade någorlunda lika. Denna omfördelning tenderar sedan att permanentas. Enligt studien får de kvinnor som tar på sig merparten av hushållsarbetet under föräldraledigheten svårt att förhandla sig till att mannen ska avlasta henne (dvs. återgå till att dela lika) sedan båda börjat yrkesarbeta igen efter föräldra- ledigheten. studie visar också att föräldralediga pappor ägnar merparten av den föräldralediga tiden åt samvaro och omsorg om barnet och inte försöker kombinera detta med hushållsarbete. Med andra ord försätter sig föräldralediga män inte i en situation där man behöver förhandla bort sina hushållsarbetsuppgifter när barnet börjar i förskolan. Även här är slutsatsen att icke-ekonomiska faktorer har infly- tande över fördelningen av obetalt arbete inom hushållen. 38Forssell, J. [2002]. 39Forssells definition av hushållsarbete överensstämmer med den i SCB:s tidsanvändnings- undersökning. Bilaga 13 till LU 2003/04 2.2.7Omsorg om egna barn I tidsanvändningsstudien räknas aktiviteter riktade till egna barn såsom hjälp och tillsyn, hjälp med läxor, lek, samtal, högläsning, föräldramöten, närvaro vid barnets aktiviteter som huvudaktivitet som omsorg om egna barn. Det som redovisats i tabellerna ovan avser just aktiviteter där omsorg om de egna barnen är huvud- aktivitet. Men deltagarna i tidsanvändningsundersökningen har också haft möjlighet att ange en biaktivitet till en huvudaktivitet de angivit. I många fall anges just barnomsorg som biaktivitet. Vidare har man fått ange om och vilka andra personer som varit när- varande vid vissa aktiviteter. I SCB [2003a] har man räknat ihop all tid där barnomsorg angivits som huvudaktivitet och biaktivitet, måltider, fri tid och hemarbete med barn närvarande. Mätt på detta sätt tillbringar sammanboende småbarnmammor tillsammans med barn och sammanboende småbarnspappor . För ensamstående småbarnsmammor är nära sex timmar.40 Både sammanboende och ensamstående föräldrar till större barn (barn ) spenderar alla runt totalt med sina barn en genomsnittlig dag. Den ojämna könsfördelningen tillsammans med barn försvinner tydligen när barnen blir lite äldre. Sammansättningseffekterna är emellertid inte könsneutrala: papporna utför bara ungefär en tredjedel av allt hemarbete med barn närvarande och av det rena omsorgsarbetet. Däremot har de lika mycket eller mer måltider och fritid med barn närvarande. Två tredjedelar av hemarbetet med barn närvarande utförs av mammor. Det faktum att barn ser sina mammor utföra så pass mycket mer hemarbete än pappor bidrar sannolikt till att konservera tradi- föreställningar om kön i kommande generationer. och [2003] har studerat vilka faktorer som bestämmer hur mycket tid mammor och pappor spenderar till- sammans med sina barn. Deras datamaterial är tidsanvändnings- studien i HUS 1993, så deras skattningar är inte direkt jämförbara med SCB:s tidsanvändningsstudie. Deras uppgifter om föräldrarnas tid med sina barn stämmer dock väl överens med de ovanstående, dvs. när man räknar med alla aktiviteter där barn är närvarande. Huvudresultaten är att ju mer en pappa förvärvsarbetar desto mindre tid tillbringar han med sina barn. 40 Antalet ensamstående pappor i tidsanvändningsundersökningen är för litet för att utgöra ett statistiskt säkert jämförelsematerial. Bilaga 13 till LU 2003/04 mammors förvärvsarbete påverkar inte deras tid med barnen. och [2003] konstaterar att mammor istället skär ner på den egna fritiden och hemarbete. Oavsett hur mycket mamman förvärvsarbetar så ändras inte den relativa könsskillnaden med barnen. Dessa slutsatser bekräftar således dem från SCBs senaste tidsanvändningsstudie.41 2.2.8Ojämställdheten befästs i tre steg Det första barnets ankomst tycks inte vara den kritiska punkten då jämställdheten upphör mellan kvinnor och män. Istället tycks ojämställdheten befästas i tre olika steg. I tabell 2.7 redovisas en systematisk jämförelse av arbetsfördelningen hos tre olika hushålls- typer. Tabell 2.7 Kvinnors andel av hemarbete, hushållsarbete och barnomsorg per hushållstyp, åldersgrupp 20–respektive småbarnsmammor Not: Inom varje hushållstyp anges kvinnornas andel som: kvinnors tid / (kvinnors tid + mäns tid) i respektive aktivitet. Källa: Egna beräkningar på SCB [2003a], Tid för vardagsliv, tabell B:7. För det första uträttar ensamstående kvinnor i åldern 20–44 mer hemarbete och mer hushållsarbete än ensamstående män i samma åldersgrupp. Kvinnor och män som grupper har olika syn på hemarbete och särskilt hushållsarbete. Rent empiriskt är det dock med tillgängliga data omöjligt att säga om det är rent ekonomiska faktorer som inverkar eller om det rör sig om att kvinnor och män beter sig efter de könsnormer som är förhärskande i samhället. För det andra förstärks det könsspecifika arbetsmönstret hos sammanboende kvinnor och män. Dels eftersom två personer kan 41 , D. & A. Klevmarken [2003]. Bilaga 13 till LU 2003/04 få samordningsvinster av att dela upp olika arbetsuppgifter efter vilken typ de är bra på, dels för att könsnormerna för sammanboende kvinnor och män ser annorlunda ut. Återigen är det inte möjligt att isolera dessa två effekter från varandra. Slutligen förstärks den skeva arbetsfördelningen mellan könen i ett tredje steg, nämligen när det finns småbarn i hushållet. Enligt [2002] blir denna förändring bestående endast om den föräldralediga föräldern temporärt tar över ansvaret för hushålls- arbetet. Föräldraförsäkringens nuvarande utformning är enligt många en bidragande orsak till bristen på jämställdhet. En reformering av föräldraförsäkringen skulle dock enligt det resonemang som här förts i bästa fall endast påverka det tredje steget i den process som beskrivs ovan. Vidare visar studie att föräldralediga män inte använder den (från förvärvsarbete) lediga tiden till hushålls- arbete utan till barnen. Bekkengen [2002] visar i sin avhandling att en rad faktorer samverkar så att män tillåts välja hur mycket för- äldraledighet och vilka övriga delar av hemarbetet de vill ta ansvar för.42 Sammantaget tyder detta på att det kanske är att hoppas för mycket att peka ut föräldraförsäkringen som vägen ut ur den traditionella arbetsfördelningen inom tvåpersonshushållen. Å andra sidan är det möjligt att pappors uttag av föräldraledighet på kan medföra att män tar ett större ansvar för det obetalda hem- arbetet. För att komma tillrätta med den ojämna fördelningen mellan könen av betalt och obetalt arbete krävs antagligen insatser på fler fronter än föräldraförsäkringen. Detta diskuteras vidare i kapitel 6. 2.3Total arbetsbörda, fri tid och ansvarsområden Enligt SCB:s tidsanvändningsstudie hade kvinnor och män i genomsnitt lika stora totala arbetsbördor 2000/01. Med total arbetsbörda menas summan av förvärvsarbetet och hemarbetet. Den dagliga arbetsbördan hade då minskat med för båda könen –talet. Men medan kvinnorna har minskat sitt obetalda arbete och bibehållit eller något ökat det betalda, har männen endast minskat sitt betalda arbete och lämnat det obetalda oförändrat. En viss utjämning av könens tidsanvändningsprofiler har skett: kvinnornas andel av det 42 Bekkengen, L. [2002]. Bilaga 13 till LU 2003/04 betalda arbetet har ökat liksom männens andel av det obetalda arbetet. Om man vill jämföra kvinnors och mäns produktiva insatser med varandra finns det emellertid två problem med att använda tids- användningsundersökningens mått på total arbetsbörda. Det första är ett metodmässigt problem och det andra rör kvalitén på den fria tiden. I tidsanvändningsstudien mäts betalt arbete brutto, dvs. resor till och från arbetet och raster, privata telefonsamtal etc. räknas också som betalt arbete. Det obetalda arbetet å andra sidan mäts netto, dvs. om man mitt i hushållsstöket sätter sig ner med en kopp kaffe och dagstidningen en kvart så räknas det inte in i det obetalda arbetet. Eftersom kvinnor har en större andel obetalt arbete i sin totala arbetstid underskattas därför deras totala arbetstid jämfört med mäns. På så sätt är det troligt att kvinnors totala arbetstid i genomsnitt överstiger mäns även om måttet visar på samma antal timmar för kvinnor och män. I tidsanvändningsundersökningen görs försök att korrigera detta problem genom att skapa ett brutto- mått för hemarbetet. Det visar sig som väntat att kvinnors totala arbetsbörda ökar mer än mäns, men inte så mycket att propor- tionerna i total arbetsbörda ändras signifikant. För det andra är en viktig kvalitetsaspekt på den totala arbets- bördan när och hur den infaller. Mäns arbetstid är mer koncen- trerad till vardagar och kontorstid, vilket gör att de får mer sam- manhängande perioder fri tid. Kvinnors arbete är mer jämt utspritt över dygnet och veckans . Detta har sin förklaring i att många kvinnor har huvudansvaret för det obetalda arbetet som ökar i omfång efter kontorstid och . För små- barnsföräldrar, som har lite fri tid jämfört med andra grupper, gäller att kvinnorna under veckosluten bara har och 20 minuters fri tid medan männen har och . Om hänsyn tas till dessa två faktorer har sannolikt kvinnor mindre fri tid än männen och dessutom mer fragmentiserade perioder. Minst fri tid av alla har ensamstående småbarnsmammor, drygt . På vardagar är det de ensamstående småbarnmammorna som har allra minst fritid medan är det de sammanboende småbarnsmammorna som har minst fritid av alla. Detta kan bero på att barn till ensamstående mammor vistas hos sina pappor . Det finns ett samband mellan en individs tid för återhämtning och rekreation och hans eller hennes hälsa. Därför är både kvantitet Bilaga 13 till LU 2003/04 och kvalitet av fri tid viktiga faktorer i dessa tider av ökande ohälsa. Förmodligen kan denna aspekt delvis förklara könsmässiga skillnader i sjuklighet och upplevd ohälsa och sjukskrivningar.43 Att dela jämnare på hem- och hushållsarbetet har därför troligen positiva effekter på kvinnors hälsa. Även om kvinnor inte har signifikant större total arbetsbörda än män i genomsnitt finns en tredje faktor som visar på systematiska könsskillnader. i marknadsarbete har kvinnor större total arbetsbörda än män.44 Detta tyder på att kvinnornas delta- gande i förvärvsarbete inte åtföljts av att män engagerat sig mer i hemarbete i motsvarande mån. Ju mer en genomsnittlig kvinna väljer att förvärvsarbeta desto större blir hennes totala arbetsbörda. Något sådant samband finns inte för män. Detta tyder på att både kvinnor och män ser förvärvsarbete som förstahandsaktivitet för män och att männen endast när så är möjligt hjälper till med hemarbetet. För kvinnor är könsnormen den motsatta: de förvärvs- arbetar när så är möjligt givet ansvaret för hem och familj. har både kvinnor och män ökat sin fria tid med nära . står inför en utveckling där allt färre förvärvsarbetande ska försörja allt fler äldre. På så sätt är trenden med ett ökande fritidsuttag oroande ur försörjningssynpunkt. Ytterligare en fundamental slutsats att dra från de svenska tids- användningsstudierna är att det är de svenska kvinnorna som ändrat sin tidsanvändning. Kvinnorna har minskat sitt hem- arbete, främst omsorg om barn och hushållsarbete, och de kvinnor som förvärvsarbetar har utökat sitt förvärvsarbete något.45 Denna utveckling har inte balanserats av att de svenska männen har anpassat sin tidsanvändning på motsvarande sätt. 43Backhans, M. [2004]. 44Se SCB [2003], s. 65. Samma mönster finns i hela västvärlden. I en studie av 20 länders tidsanvändningsstudier framkommer tydliga bevis för kvinnors dubbla arbetsbörda: sam- manboende kvinnor med heltidsarbete har större total arbetsbörda än män med heltids- arbete, se Gershuny, J. [1999], kap 7. 45I tidsanvändningsundersökningen kan man urskilja två effekter: dels att en något mindre andel kvinnor och män arbetar /01 jämfört med /91. Detta kan ha att göra med ett sämre arbetsmarknadsläge under den senare mätperioden även om skillnaderna inte är statistiskt signifikanta. Av de som förvärvsarbetar har kvinnorna ökat sin arbetstid med en kvart (inte statistiskt signifikant) medan männen minskat sin per dag. Bilaga 13 till LU 2003/04 visserligen i genomsnitt dragit ner något på förvärvsarbetet, men de har inte ökat sitt obetalda hemarbete. Därmed kan man konstatera att den totala hemproduktionen i har minskat kraftigt . Det finns ett par faktorer som pekar på att svenska kvinnor kan komma att vilja öka sitt arbetsutbud ännu mer . En av dessa är utbildning. Svenska kvinnor utbildar sig all mer . Det finns ett positivt samband mellan utbildning och arbetskrafts- deltagande, sysselsättning och antal arbetade timmar.46 Det senare är starkare bland kvinnor än män; ju högre utbildning desto större andel av kvinnorna arbetar heltid.47 Kvinnors ökade utbildnings- satsningar talar således för ett ökat kvinnligt arbetsutbud i fram- tiden. Vidare har en rad reformer genomförts för att förstärka drivkrafterna för förvärvsarbete: maxtaxa i förskolan och det nya pensionssystemet är två exempel. Reformerna stärker drivkrafterna att arbeta fler år och också fler timmar, något som förmodas påverka kvinnor mer än män eftersom de gör fler och längre uppehåll från arbetslivet och dessutom arbetar mer deltid än män. En kraft som verkar mot ett ökat kvinnligt förvärvsarbete är det trendmässigt ökande fritidsuttaget som följer av ökande realin- komster. Vidare kommer utvecklingen av ohälsan att vara avgörande för den framtida utvecklingen. Kvinnor är över- representerade när det gäller långtidssjukskrivningar och förtida pensioner. i kapitlet har diskussionen bl. a. handlat om att mäns lägre benägenhet att dela ansvaret för det obetalda arbetet sätter gränser för i vilken utsträckning kvinnorna kan bidra till arbets- kraften. Troligen verkar den ojämna fördelningen av hemarbetet hämmande på kvinnors möjlighet att satsa helt och fullt på arbets- marknaden. Denna hypotes styrks av att kvinnor med ett visst antal förvärvsarbetade timmar har större total arbetsbörda än män.48 En uppenbar kritisk punkt i detta sammanhang är alltså om män kommer att visa sig beredda att ta över delar av de största och mest 46Egna beräkningar på SCB, 2002. 47Egna beräkningar på SCB, 2002. 48Detta förhållande gäller i alla åldersgrupper och hushållsformer. Se SCB [2003]. Bilaga 13 till LU 2003/04 könsmässigt ojämnt fördelade posterna inom hemarbetet, dvs. hushållsarbete och barnomsorg. Det mönster vi såg i tidsanvändningen, dvs. att kvinnor arbetar färre betalda timmar än män, bidrar till att kvinnor har lägre inkomster än män.49 Skillnader i engagemang på arbetsmarknaden manifesterar sig dessutom i ersättningsnivåerna i socialförsäkring- arna. Skatter och transfereringar påverkar också fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Hushållens obetalda arbete har ett ekonomiskt värde.