sou · GSB327 · 2005-01-01 00:00:00 — En slutsats författarna drar härav är att bildningskonceptet borde vara än mer aktuellt inom forskarutbildningen än inom grundut- bildningen, vilket är en rimlig analys. Bildning enligt deras defini- tion blir i själva verket en viktig del av utbildningens mål; en fors- karutbildning som inte utvecklar självständigheten och det veten- skapliga förhållningssättet samt stimulerar till kreativitet håller inte måttet. 2.3Utbildning för vad? I regeringens proposition Forskning och förnyelse betonas fors- karutbildningens dubbla uppgifter.6 En uppgift är att utbilda lärare och forskare vid universitet och högskolor, där av de som examineras anställs, den andra att utbilda vetenskapligt kompetenta personer för kvalificerade uppgifter inom näringsliv och offentlig sektor. Regeringen gjorde den samlade bedömningen att efterfrågan på forskarutbildade inom näringslivet är ökande och 5Jan-Eric Degerblad och , Tradition och förnyelse i svensk forskarutbildning (Hög- skoleverkets rapportserie 2002:26 R) 45. 2000/2001:3, Forskning och förnyelse. Vad ska vi ha doktorsutbildningen till syfte och mål att den offentliga sektorn i allt större utsträckning efterfrågar personer med forskarkompetens. Det ansågs viktigt att forskar- utbildningen tillgodoser inte bara de akademiska kraven på dokto- rerna utan också förbereder för verksamhet utanför akademin. Det betyder, enligt vår mening, att en viktig del av målet med den nya doktorsutbildningen ska vara att doktoranderna tillägnar sig sådan kompetens som efterfrågas i arbetslivet utanför högskolan. Dagens mål att de ska självständigt kunna bedriva forskning är en snävare beskrivning som inte täcker all sådan yrkesverksamhet som bör bli aktuell utanför högskolan. 2.3.1Forskarutbildning även för arbetsliv utanför högskolan Den allmänna utbildningsnivån har höjts successivt sedan 1940- talet och det politiska målet är att kommer hälften av en årskull att ha påbörjat högskoleutbildning. Utred- ningen Forskning 2000 ansåg att ambitionen måste vara att i möjligaste mån möta kraven på allmänt höjd kunskaps- och kom- petensnivå genom den grundläggande utbildningen. Vi menar att också doktorsutbildningen bör bidra till detta. Därför ska den anpassas också till ett ökande antal avancerade uppgifter inom arbetslivet utanför högskolan, där doktorskompetensen har ett tydligt värde. I utredningens uppdrag ligger att analysera huruvida forskar- utbildningen är utformad till att även förbereda för ett arbete och en karriär utanför universitet och högskola. I budgetpropositionen beskrivs behovet på följande övergripande sätt: En förstärkning av den svenska ekonomin och en utveckling av befolkningens välfärd förutsätter emellertid en ytterligare ökning av kompetensen på alla utbildningsnivåer och i hela samhället. Behovet av forskarutbildade växer därmed.7 Forskarutbildningens innehåll och uppläggning styrs i stor utsträckning av akademins interna behov; produktion av forskning och kompetensförsörjning av universitetslärare och forskare. Det finns en utbredd uppfattning bland doktorander och examinerade att doktorer uppfattas som alltför specialiserade av många arbets- givare. förmår inte arbetslivet utanför högskolan se och formulera sina behov av vetenskaplig kompetens i den utsträckning 1997/98:1, Utgiftsområde 16, avsnitt 5.5 (En reformerad forskarutbildning) 90. Vad ska vi ha doktorsutbildningen till syfte och mål och med den konkretion som vore önskvärd. Arbetslivet utanför högskolan saknar insyn i forskarutbildningen och vad den ger för att kunna bedöma värdet av de forskarutbildades kunskaper, färdigheter och andra kompetenser även för andra uppgifter än ren forskning. För att forskarutbildningen ska ägnas ökat intresse krävs att en dialog utvecklas mellan högskola och omgivande samhälle för att diskutera behov av och eventuell anpassning av utbildningen. Detta har efterlysts från näringslivets sida men inte väckt tillräckligt gehör inom akademin. Synpunkter har framförts om att utbild- ningsaspekten inte betonas i tillräckligt hög utsträckning och där- med inte ambitionen att införa moment och incitament i utbild- ningen som ger en generalistkompetens förutom den rent ämnes- specifika, vetenskapligt inriktade kunskapen.8 Doktorandens karriärutsikter och -mål har inte heller någon större plats i forskarutbildningen enligt Doktorandspegelns redovisning av doktorandernas syn på sin utbildning.9 Att inom ramen för forskarutbildningen föra en dialog om kommande arbetsuppgifter bör vara angeläget både för studiernas uppläggning och för att främja rekrytering av doktorander. Trots allt har det skett en tyngdpunktsförskjutning från forsk- ningsinsats till utbildningsprocess. Forskarutbildningens mål och uppgifter har breddats och diversifierats i jämförelse med den traditionella uppgiften att lägga grunden för verksamhet som lärare och forskare inom akademin. Den förskjutningen, som blir alltmer accepterad även av det etablerade forskarsamhället, bör då åter- speglas i en beskrivning av det allmänna syftet som att förbereda för forskning, utvecklingsarbete och problemlösning inom hög- skola, näringsliv, offentlig sektor och samhället i övrigt. Behovet av forskarutbildade i arbetslivet utanför högskolan framstår som ganska diffust, både beträffande arbetsområden och omfattning. Ett mer kunskapsintensivt arbetsliv och ökad komplexitet i samhällsfunktionerna har successivt lett till ökad efterfrågan på forskarutbildad personal utanför högskolorna. Här kan två huvudsakliga kategorier urskiljas. Forskarutbildade behövs för att bedriva forskning/utvecklingsarbete dels som ett stöd i företagets/organisationens kärnverksamhet, dels för att få fram forskningsresultat/resultat av utvecklingsarbete som kan vidare- förädlas till nya produkter och system och därmed ny affärs- 8SUHF, En genomlysning av svensk forskarutbildning (, 1999). 9Högskoleverket, Doktorandspegeln 2003. Vad ska vi ha doktorsutbildningen till syfte och mål verksamhet, nya företag, och bättre fungerande samhällsfunk- tioner. 2.3.2Behov av nya doktorsutbildningar Det finns en utpräglad tröghet i universitetsvärlden när det gäller att skapa forskarutbildningar som är anpassade till behov av kunskapsutveckling för de utbildningar som infördes i högskole- systemet 1977, t.ex. lärarutbildning och vårdutbildning. Dessa präglas av en stark professionsinriktning. Den inriktning av forsk- ning och forskarutbildning som behövs för deras kunskapsutveck- ling har inte varit föremål för sådana satsningar som hade krävts för att ge utbildningarna samma status som traditionella professions- utbildningar. Detta gäller även högskoleingenjörsutbildningen, som infördes i högskolesystemet något . Kännetecknande för dessa utbildningar är bl.a. krav på integration av teori och den praktik som de utbildade ska verka i. Ett bra exempel på utbildning som har lyckats i det avseendet är socialt arbete, som är ett erkänt forskningsämne. Ett annat uppenbart exempel, som dock ligger lite längre tillbaka i tiden, är civilingenjörsutbildningen och teknikvetenskapen. Utvecklingen av relevant kunskap för de nya utbildningarna har endast skett på vissa områden och mycket långsamt. Statsmakterna har uppmärksammat situationen för t.ex. vård- och undervisningsområdet men trots förstärkningar så är bristande forskningsresurser för dessa områden ett strukturellt problem inom högskolan. Beträffande konstnärliga utbildningar är begreppet konstnärligt utvecklingsarbete som motsvarighet till forskning etablerat, och det finns professorer i konstnärliga ämnen. Någon utbildning på doktorsnivå ryms dock inte i dagens regelverk. Diskussionen har gått i vågor alltsedan de konstnärliga utbildningarna tillfördes det samlade högskolesystemet 1977 och det förekommer ett antal skiljelinjer i debatten. Det råder delade meningar om frågor som rör relationen mellan vetenskapligt arbete som resulterar i veten- skaplig text och konstnärlig produktion, med artefakt som resultat, samt omfånget av respektive del. Diskussioner om konstnärlig forskarutbildning löper parallellt och till viss del samlat, i , och med som en representant för en etablerad modell. Vad ska vi ha doktorsutbildningen till syfte och mål utbildning, som redovisas i kapitel 4, kan enligt vår mening rymma även motsvarigheten inom det konstnärliga området. Den kritiska reflektion som kännetecknar det vetenskapliga arbetet bör kunna ha en motsvarighet i en kritisk reflektion kring ett konstverk eller en konstnärlig utvecklingsprocess, som blir resultatet av en konst- närlig doktorsutbildning. Till konstverket eller processen ska fogas som en del av resultatet, en kritiskt reflekterande skriftlig fram- ställning som gör det möjligt för andra att ta ställning till på vilket sätt konstverket eller processen bidrar till kunskapsbildningen inom området. Behovet av motsvarigheten till forskarutbildning för det konst- närliga utvecklingsarbetet har uttryckts i positiva termer i flera forskningspolitiska propositioner. Som ett resultat av den senaste har tilldelats särskilda medel till stöd för kolle- gier och projekt inom området för att bygga upp förutsättningar för det konstnärliga utvecklingsarbetet. Utredningen anser det önskvärt att de gjorda insatserna får en fortsättning i uttala- de ambitioner för en doktorsutbildning som rymmer även det konstnärliga området. 2.3.3Ett led i det livslånga lärandet? I regeringens proposition Den öppna högskolan finns ett avsnitt om högskolans roll i ett livslångt lärande där regeringen bl.a. fram- håller att I högskolan kan såväl den grundläggande högskole- utbildningen som forskarutbildningen vara ett led i den enskildes livslånga lärande.10 Därmed har klart uttalats att forskarutbild- ningen ska vara öppen även för studenter som har tillbringat längre eller i yrkeslivet. De erfarenheter och kompetenser dessa för med sig i utbildningen ställer delvis andra krav på utbildningens uppläggning och innehåll, som utbildningen tillförs andra dimensioner. Ett av de ställningstaganden vi gjort i det inledande utrednings- arbetet var att doktorsutbildningen ska vara anpassad till yngre, relativt nyexaminerade studenter. Detta blir en naturlig följd av synsättet att det handlar om en utbildning som ska förbereda för en kommande yrkesverksamhet. I våra bedömningar och ställningsta- ganden har vi också utgått från att det i första hand är samhällets behov av doktorsutbildade som ska styra dimensioneringen av 2001/02:15, Den öppna högskolan 69. Vad ska vi ha doktorsutbildningen till syfte och mål forskarutbildningen och inte ett allmänt behov av att inom ramen för ett livslångt lärande genomgå forskarutbildning. Vi vill dock betona att det finns andra skäl att engagera yrkesverksamma i doktorsutbildning där yrkeserfarenheten utgör en god grund för behovsmotiverad forskning. Detta kommer också till uttryck i vissa förslag. 2.4Samhällets behov och nytta? I propositionen Vissa forskningsfrågor påpekas att staten har ett övergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar tillvara ny kunskap, och att detta innebär ett särskilt ansvar för bland annat forskarutbildningen.11 I den senaste forskningsproposi- tionen, Forskning och förnyelse, uttalas bland annat följande: Forskarutbildningen är en strategiskt viktig utbildning i kunskapssam- hället. En väl fungerande forskarutbildning är en av de viktigaste förut- sättningarna för att skall befästa och utveckla sin ställning som framgångsrik kunskapsnation. Genom forskarutbildningen ska åter- växt och tillväxt av våra utbildnings- och forskningsinstitutioner garanteras och det övriga samhällets behov av forskarutbildade till- godoses. har den allmänna utbildningsnivån höjts och kraven på kvalificerad utbildning ökar generellt från arbets- marknadens sida. Samhället har ett stort och växande behov av personer med forskarkompetens.12 2.4.1Investering eller kostnad? Doktorsutbildningen ska i likhet med övrig utbildning betraktas som en nyttig samhällsinvestering, kanske på än grund- läggande utbildning. Forskning och forskarutbildning kan inte förväntas ge snabba resultat. De måste alltid betraktas som inves- teringar , inte som snabba lösningar på dagens akuta problem. Det är efterfrågan och utbud av forskarutbildade på arbetsmarknaden som bör ge en del av svaret på frågan vad vi ska ha doktorsutbildningen till och till vilken nytta. Därmed är dock frågan långt ifrån besvarad. Även om behovet finns rent generellt så måste en tydligare beskrivning av behov och önskemål lämnas av 1998/99:94, Vissa forskningsfrågor 8–10. 2000/01:3, Forskning och förnyelse 161. Vad ska vi ha doktorsutbildningen till syfte och mål presumtiva arbetsgivare, såväl inom som utanför högskolan. Först då kan en dialog påbörjas om hur doktorsutbildningens karaktär och inriktning skulle kunna anpassas till en realistisk kravbild. Det finns emellertid en politisk dimension i utbildningens samhällsnytta. Regeringen understryker i många olika sammanhang behovet av och kravet på ökad tillväxt i det svenska samhället. Tillväxt handlar inte bara om ekonomisk tillväxt utan är starkt integrerad med ökad välfärd och bättre levnadsvillkor. Tillväxt handlar också om höjd bildningsnivå i olika samhällssektorer och samhällsklasser som får konsekvenser för vår demokrati och medborgarnas delaktighet. Näringsminister har delvis gett uttryck för detta genom uttalande att en väl fungerande offentlig sektor är nödvändig för tillväxten som tillväxt är en förutsättning för en bra offentlig sektor. uppdrag handlar om att bidra till en hållbar tillväxt genom behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Här blir forskarutbildningen en oundgänglig tillgång, under förutsättning att en satsning görs på bl.a. sådana områden som kan förväntas ge tillväxteffekter. För att kunna bedöma om forskarutbildningen är en investering för framtiden måste det finnas förväntade positiva effekter för såväl individen som för en positiv samhällsutveckling. I det perspektivet bör det också vara rimligt att göra ytterligare ekonomiska invest- eringar för en förstärkt forskarutbildning. Det finns även andra aspekter på nyttan som måste ingå i beskrivningen. De doktorsutbildade som kulturbärare i samhället och därmed forskarutbildningens roll i den kulturella och samhäl- leliga utvecklingen måste betonas i sammanhanget. Den aspekten måste föras in i resonemanget som en del av underlaget för att bedöma behovet av forskarutbildning eftersom den lägger grunden för en ökad tillväxt i flera olika dimensioner. Diskussionen kring forskarutbildningen handlar i dagligt tal främst om kostnader, bristen på medel och den obalans som åstad- kommits då nytillskott av forskningsmedel lagts på forskningsråd och andra externa finansiärer. Detta är en nödvändig diskussion i sammanhanget men alltför ensidig. Det skulle vara nödvändigt att identifiera konsekvenserna för samhällets kunskaps- utveckling om det ska gå att beskriva doktorsutbildningen som en investering som kan förväntas ge god avkastning för framtiden. I diskussionen om tillväxt som ett krav för samhällets utveckling blir doktorsutbildningen en tillgång som kommer att ge utdelning även Vad ska vi ha doktorsutbildningen till syfte och mål i ekonomiska termer, även om omfattningen är omöjlig att upp- skatta. Utredningen 200013 betonar att forskarutbildning också varit grunden för vissa yrkeskategorier utanför akade- min och till arbetsuppgifter utan direkt anknytning till forskning eller högre utbildning, t.ex. lärartjänster inom skolan eller tjänster inom museer, arkiv m.m. I dagens samhälle ställs dock inte längre formella krav på forskarutbildning för dessa yrkesområden och frågan är hur detta påverkar arbetslivets syn på den kompetens som de forskarutbildade representerar. Inte minst inom det huma- nistiskt-samhällsvetenskapliga området har de forskarutbildade därmed fått en mindre arbetsmarknad utanför högskolan. Kravet på ständigt ökande kompetensnivå inom alla sektorer av samhället avspeglas i uttalade behov av forskarutbildade som både kan bidra med en djupare ämneskompetens och ett vetenskapligt metodiskt arbetssätt.14 Framtidsbedömningar pekar också på att behovet av forskarutbildade i den totala arbetskraften kommer att öka eftersom alltfler arbeten kräver ett analytiskt fors- kande arbetssätt, dvs. sådana kunskaper och kompetenser som doktorsutbildningen ska ge. En angelägen uppgift i utredningen har varit att söka svar på frågan hur de forskarutbildades arbetsmarknad utanför högskolan ser ut, hur den forskarutbildades särskilda kompetens tillvaratas i arbetslivet och hur väl forskarutbildningen förbereder för arbets- livet utanför högskolan. Detta redovisas i kapitel 10. Vi har också försökt bedöma hur arbetsmarknaden kommer att se ut för att spegla den roll doktorsutbildningen bör ha som en investering i ett tillväxtperspektiv. Vilka områden inom näringslivet i vid mening respektive offentlig förvaltning behöver forskarutbildade för olika uppgifter och i skilda funktioner? Vilka slags arbetsuppgifter kan identifieras? Att göra en bedömning av behovet av forskarutbildade genom en analys av arbetsmarknadsläget eller uppgifter från arbetsgivare ter sig svårt och i det närmaste omöjligt i nuvarande konjunkturläge. Vårt resonemang är baserat på sammanställning av tillgängligt 13SOU 1998:128, Forskningspolitik 130–131. 14Riksrevisionsverket, Högskolans samverkan med näringslivet (1996:52) 91. Vad ska vi ha doktorsutbildningen till syfte och mål material från olika tidpunkter och ska endast betraktas som en översiktlig nulägesbeskrivning med vissa antaganden gjorda. Prog- noser räcker inte långt – det är framför allt en fråga om vilken utveckling som man vill åstadkomma. 2.5Målsättning i relation till arbetsmarknad Högskolelagen föreskriver i fråga om mål för forskarutbildningen (1 kap. 9 §): Forskarutbildningen skall, utöver vad som gäller för grundläggande högskoleutbildning, ge de kunskaper och färdig- heter som behövs för att självständigt kunna bedriva forskning. Det enda som i övrigt föreskrivs som mål för forskarutbildningen återfinns i regleringsbrev, först för : Effektiviteten skall öka i forskarutbildningen. Forskarstuderande skall erbjudas utbildning av hög kvalitet som förbereder för en karriär såväl inom som utanför högskolan. Inga särskilda mål för licentiatexamen anges vare sig i högskole- lagen eller högskoleförordningen. Detta kan tolkas som att högskolelagens målangivelse i princip gäller för både doktorsexa- men och licentiatexamen. högskolelag var målformuleringen för forskarutbild- ningen att ge färdigheter i forskningsmetodik och erfarenheter av forskning, vilket liknar den formulering som forskar- utredning anförde: Forskarutbildningen har till ändamål att ge de studerande kunskaper om och erfarenheter av vetenskaplig forsk- ning.15 Förslagen i proposition 1969:31, och sedermera , anslöt sig till den målsättningen. En viss glidning kan noteras i formuleringen av målen för forskarutbildningen från färdigheter och erfarenheter av forskning som gällde till den nu gällande högskolelagen som ställer upp målet att de forskarutbildade självständigt ska kunna bedriva forskning. För att ge en tydlig signal om att doktorsutbildningen förbereder även för ett arbetsliv utanför akademin är det enligt vår mening angeläget att målsättning vad gäller syfte men också innehåll och uppläggning och förväntade resultat läggs fast. 15 SOU 1966:67, Forskarutbildning och forskarkarriär 43. Vad ska vi ha doktorsutbildningen till syfte och mål inför doktorsutbildningen enligt fastställda behörighetskrav blir i det sammanhanget en viktig del. Doktorsutbildningen ska vara anpassad till krav och behov både i näringsliv, offentlig sektor och samhället i övrigt samt till akade- misk verksamhet inom universitet och högskolor. Därför krävs såväl omfattande fack/ämneskunskaper som förmåga till helhetssyn m.m. I en enkätundersökning som genomfördes av på uppdrag av SUHF framhölls följande tre områden som viktiga av både arbetsgivare och examinerade, utöver det som prioriterats under utbildningen:16 Social kompetens och samarbetsförmåga Förmåga att överföra kunskap till icke-specialister. Vetenskaplig analytisk och kritisk förmåga samt breda kunskaper ansågs viktigast i arbetslivet såväl i denna undersökning som i en färsk undersökning från SCB.17 Specialistkunskaper inom avhand- lingens område ansågs däremot krävas i mindre utsträckning, särskilt utanför universitet och högskolor. Det som brukar kallas de forskarutbildades generalistkompetens tycks alltså betonas mer i arbetslivet än i akademin. Nämnda undersökningar, som redovisas närmare i kapitel 10, tyder också på att arbetsgivarna inte förmår tillvarata och uppskatta de forskarutbildades kompetens i tillräcklig utsträckning. Som svar på frågan om utbildningsnivån är tillräcklig för arbetsuppgifterna anger mindre än hälften av de forskarutbildade som ingick i studien inom övrig offentlig sektor och privat sektor att doktorsexamen behövs. Nästan hälften av dem som arbetar i privat sektor anser att grundläggande högskoleutbildning är tillräcklig. Det behövs alltså en större förståelse hos arbetsgivare för doktorskompetensen, och en större förståelse inom akademin för arbetsmarknadens behov. En tydligare målbeskrivning är grund- läggande för att uppnå detta. 16SUHF, En genomlysning av svensk forskarutbildning. 17SCB, Forskarexaminerades arbetsmarknad: enkätundersökning bland forskarexaminerade läsåren 1994/95, 1995/96, 1999/00, och 2000/01 (Statistiska meddelanden UF 18 , 2003). Vad ska vi ha doktorsutbildningen till syfte och mål 2.6En doktorsutbildning eller flera? Från vissa håll framförs tankar på att doktorsutbildningen bör delas in i två utbildningar, en mer traditionellt disciplinorienterad och en med klar professionsinriktning. Mot den bakgrund som beskrivs närmare i kapitel 4, En Ny Doktorsutbildning, har vi kommit fram till att doktorsutbildningen ska utgöras av en samlad utbildning. Den ska förbereda dels för rena forskningsinsatser inom akademin, dels för uppgifter utanför akademin inom t.ex. ramen för en profession. Vi finner inte skäl att föreslå olika forskarutbildningar, eftersom det skulle innebära gränsdragningssvårigheter, låsningar och minskad flexibilitet. Här ansluter vi oss till och vidareutvecklar den ordning som gällt i och som också flera andra länder följer. Även i , där varianter av Professional Doctorate förekommer, gäller samma nationella målbeskrivning för doktorsexamen för dessa som för den traditionella forskarut- bildningen. Vi har utgått från att doktorsutbildningen ska kunna förbereda för ett antal olika verksamheter: forskningsverksamhet eller konstnärligt utvecklingsarbete inom högskolan, uppgifter i arbetslivet utanför högskolan med forskning, utveck- lingsarbete eller andra komplexa uppgifter. Det senare innebär bl.a. kunskapsutveckling för professionernas behov genom att bl.a. yrkesverksamma genomgår doktorsutbild- ning och återgår till yrkeslivet utanför akademin efter examen. Det ska också kunna innebära förberedelse för konstnärligt utveck- lingsarbete genom konstnärlig doktorsutbildning. En överordnad målsättning bör läggas fast för den svenska doktorsutbildningen, vilken ska kunna användas i internationella sammanhang. Målsättningen rymmer olika komponenter, dels övergripande mål, dels underliggande målbeskrivningar utifrån det övergripande målet. Syftet med själva doktorsutbildningen, dvs. vilka behov den ska täcka, utgör en grundläggande del. Vi har i vår analys av målsättningen fördjupat oss i den delen samt i nästa steg som innebär att slå fast övergripande mål för utbildningen och vilka kunskaper och färdigheter den ska ge. Mot den bakgrunden har vi föreslagit en struktur för systemet och en form för genomförande som vi menar kommer att ytterligare stärka kvaliteten. Vad ska vi ha doktorsutbildningen till syfte och mål