sou · GSB3119 · 2005-01-01 00:00:00 — (2002) The high price of materialism: The , Lafferty, W. M. and Meadowcroft, J. (2000) Implementing sustainable development: strategies and initiatives in high consumption societies, : , Lunt, P. K. and , S. (1992) and Personal Identity. Everyday Economic Experience, : , Meadows, . et al. (1972): Tillväxtens gränser. En rapport urarbetad för projekt . (2003) green choice. (2001) environmental outlook, : , , V. (1961) Skrotmakarna, : Natur o. Kultur, Richins, M. L. and Dawson, S. (1991). (1995) Arbetets tid. Om arbetstidsreformer och konsumtion i välfärdsstaten, : , (2000a) Dealing with Environmental Savings in a Dynamical Economy – how to stop chasing your tail in the pursuit of sustainability , 28, 487–495. (2000b)The rational consumer as a promise for sustainable consumption In ESEE ConferenceVienna. (2001c) Om gränser för planeringen PLAN. (2002b) Ett scenario för hållbar konsumtion In Konsumenterna och makten. Att använda och bevara resurser (Eds, , K. and , L.) (2002c) Att mäta det goda livet, : Projekt , (2002d) Spara och Slösa. Om att konsumera varor tid och kunskap In Spänningsfält. Tekniken Politiken Framtiden, (Ed, , L.) (2002e) Willing consumers – or locked in? Policies for a sustainable consumption Ecological Economics, 42, 273–287. (2004a) The Discontment of our Consumption, on the Driving Forces of and Barriers to Sustainable ConsumptionUniversity of Leeds, UK, (Ed.) (2004b) Samhällsplanering – en introduktion, : KTH Samhällsplanering. En värld av varor , C. Lyckans politik Schor, J. (1998) The overspent American: upscaling, downshifting, and the new consumer, , NY: Basic Books, Schor, J. (1991) The Overworked American. The Unexpected Decline of Leisure, : Basic Books, Shove, E. (2001). Ratchets, standards and the reinvention of normality. In Consumptioon, Everyday Life and Sustainability. Online Hand- book. A summer school at , 2001. . Shove, E. and Warde, A. (1998) Inconspicuous consumption: the sociology of consumption and the environment (draft) of , . Simmel, G. (1978) The philosophy of money, , . : Routledge & Kegan , Southerton, D. (2003a) Squeezing time. Allocating practices, coordinating networks and scheduling society , 12, 5–25. Stymne, S. (2000) Measuring Sustainable Economic Welfare: PhD- thesis . Tinbergen, (1976): Reshaping the International Order A report to the Club of . United Nations Environment Programme and (1999) Global environment outlook, : United Nations Environment Programme ; Distributed by , Vaze, P. (1997) Environmental input-output tables for the Economic Trends, No 527 October. Veenhoven, R. (1991) Is Happiness Relative? , 24, 1–34. Wilk, R. (1997)A Critique of : Distaste and Dislike in Consumer Behaviour In Consumption, Markets and Culture, Vol. 1(2) OPA, , pp. 175–196. Wilk, R. (2002)Consumption, human need, and global environmental change In Global environmental change, Vol. 12, pp. 5–13. (1988) Keywords, : Fontana, (2004) State of the World, : W W , , v., G H (1982) Om behov Filosofisk , . (2000). Youth action and learning for sustainable consumption in . I /, sustainable consumption patterns and life styles. Ds 2004:41 Ekonomiskt utsatta barn. , (1995). Children's Influence in Family Decision Making; A Study of Yielding, Consumer Learning, and Consumer Socialization. EFA Global Monitoring Report 2003/04. Hjälmeskog, (2000) Democracy begins at home. Utbildning om och för hemmet som medborgarfostran. Kenway, , (2001). Education – entertainment – advertising. Lgr 62 (1962) Läroplan för . skrift- serie 60. , (1995). Mat – et annet språk. Rasjonalitet, kropp og kvinnelighet. : /S. Lpo 94 (1998) Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskole- klassen och fritidshemmet. , Finn (1995). Handlekompetence som didaktisk begreb i miljøundervisningen. , and Stø, (2000) Is the future yours? Youth, Sustainable Consumption Patterns and Life Styles. I /, sustainable consumption patterns and life styles. , (2002). , Yours or Ours? Sharing in Swedish Couples. (1997). Elevers skolsituation och sociala utveckling. Utvärdering av 1995 (UG95). (1998). Vad är rätt och rättvist? Ungdomars val i etiska situationer som uttryck för demokratisk kompetens. (2000). Kursplaner och betygskriterier 2000. SOU 2001:55 Barn och ungdomars välfärd. Forskarantologi från kommittén Välfärdsbokslut. Livsmedelskedjornas redovisning för utredningen tre största livsmedelskedjor erbjöds att i delbetänkandet själva kortfattat beskriva sina aktuella ambitioner när det gäller att tillhandhålla ett hållbar sortiment. Här är deras redovisningar. Människors hälsa och välbefinnande är en prioriterad fråga för ICA. Vi kommer därför även framöver att lägga ner mycket kraft på att förbättra sortimentet samt inspirera kunderna till hälso- samma val. I vår kommunikation och marknadsföring minskar den s.k. utrymmesmaten till förmån för mer hälso- samma alternativ. Nyckelhålsmärkta produkter lyfts fram och försäljningssiffrorna talar sitt tydliga språk; försäljningsökningen var . En stor satsning på frukt och grönt görs även i butikerna och sortimentet har ökat . En speciell receptservice i butikerna hjälper kunderna till nyttiga och lättlagade rätter i vardagen. Vi satsar på att barnen ska lära sig mer om frukter och grönsaker på ett stimulerande sätt i den årligt återkommande skolsatsningen Kompis med Kroppen – 5 . 2003 nådde vi 116 000 skolbarn i andra och femteklass (ca hälften av alla barn i dessa årskurser). ökade försäljningen av ekomat inom ICA, och ökade den jämfört med . Vi har ett stort butiksnät som arbetat bra med dessa frågor. Vi vidareutvecklar också vårt framgångsrika arbete med ICA Miljö- butik som omfattar 360 som står för av ICAs totala försäljning. Exempelvis är Ekobonde i butik en bra aktivitet som genomförs i ICA miljöbutiker och som sannolikt kommer att öka. Framförallt i ICA Miljöbutikerna kommer vi att säkerställa utbildning för berörda. ICA-handlarna ser löpande över butikshyllornas placering, utseende och innehåll. Som stöd för detta görs analyser för att hitta bästa sätt att framhålla produkter med mervärden såsom miljö- anpassade och hälsosamma varor och försäkra sig om rimlig lönsamhet i verksamheten. Vi kommer sannolikt inte att arbeta med negativ märkning. De produkter som finns på ICAs hyllor ska uppfylla ICAs Kvalitet- och Miljöpolicy med riktlinjer. Om t ex en ny produkt är tveksam ur någon miljöaspekt gör vi en särskild bedömning med hjälp av experter. Om misstanken bekräftas tas inte produkten in i sortimentet eller, om det är en befintlig produkt, så tas den bort. ICA-handlarna erbjuder mycket närproducerade produkter. Även sådana produkter ska uppfylla krav som finns i vår Kvalitets- och Miljöpolicy. ICA ser positivt på närproducerat för- utsatt att det sker med en effektiv logistik. Det bör dock påpekas att närproducerat inte alltid är bättre från miljösynpunkt. Det kan snarare vara så att fjärrproducerade produkter i mindre grad bidrar till miljöbelastande utsläpp än en närproducerad. Staten bör utreda möjligheten att avlasta ekologiska bönder för de extra kontrollkostnader som denna produktionsform innebär. är det viktigt att produktionen av ekologiska råvaror går i takt med efterfrågan och konsumtionen. Den offentliga sektorns inköp har stor betydelse som hävstång för en mer uthållig produktutveckling och produktion. Erfaren- heten från är att miljökraven från offentlig sektor är stor inför upphandlingen, men att sedan priset är en helt avgörande faktor i själva inköpen. Coop och dess kedjor (Forum, , Extra och Nära) kommer att arbeta aktivt med hälsofrågor, som vi bibehåller vår starka position på miljöområdet. Vi använder nyckeltal och sätter upp mål på både hälso-och miljö- området. Försäljning av miljömärkta produkter, elförbrukning/kvm och koldioxidutsläpp är något av det som mäts och målsätts på miljöområdet. På hälsoområdet mäter och målsätter vi försäljning av färsk frukt och grönt, nyckelhålsmärkta varor och redovisar även i årsredovisningen sådana siffror som kort och lång sjukfrånvaro. Vi är ledande på försäljning av ekomat, mycket beroende på att vi prissätter den med hjälp av kron- och örespåslag, inte procent- påslag. Vi lägger alltså på lika mycket som vi gör på motsvarande konventionell vara, i kronor och öre. Detta gör att prisskillnaden är mindre ut till kund än in till oss. På vårt utpris läggs förstås momsen, den räknas ju i procent och leder till att staten egentligen är den stora vinnaren på ökad ekoförsäljning. Vi introducerade ett miljökvitto till konsument- erna. Direkt på kassakvittot står vilka miljömärkta produkter man köpt. Vissa veckor får kunder och medlemmar dubbla poäng på miljömärkta och ekologiska varor. Vi använder genomgående KRAV-märkningen på ekomat, och sätter KRAV-märket även på hyllkantsetiketterna. Man kan tycka att ekomat är dyr; kanske borde man dock ställa sig frågan om inte vanlig konventionell mat är för billig. Ekomatens fotavtryck i miljöhänseende är litet, däremot avsätter konventionell mat betydande avtryck i och utomlands. Två tecken på detta är att av kraftfodret till svenska kycklingar, kor och grisar produceras utomlands, mest i uländer, och att man numera regelmässigt hittar bekämpningsmedelsrester i grund- och ytvatten i . Vi tror inte på negativ märkning, varken på miljö- eller hälso- sidan. Medvetenheten om vad som i grunden är bra mat och vad som inte är det är redan stor. Vi ska göra det lättare för kunderna att hitta de bra alternativen, och hjälpa dem att finna ingredienserna till en god måltid. Det handlar om många små steg, bättre exponering av frukt och grönt, att använda den nya nyckelhålsmärkningen, att ha godisfria kassor osv. Vad kan staten göra för att stärka intresset för miljöfrågor och hälsofrågor? Insatserna måste börja i skolan, man kan inte vänta till vuxen ålder. Mat, motion och miljö måste integreras i all under- visning. Staten får gärna ta över kostnaden för den ekologiska certifieringen. Men detta måste ovillkorligen ske med bibehållande av KRAV:s ställning som oberoende, partssammansatt och privat organ. Att sänka momsen på ekoprodukter är redan utrett och ansågs vara inkompatibelt med EUs lagstiftning. I våra butiker finns ett brett utbud av nyttiga, prisvärda och hälsosamma livsmedel. Vi ser ett ökat intresse för hälsofrågan från flera håll och genomför nu ett större projekt som syftar till att underlätta för kunderna i våra butiker att stegvis förändra sin kost i en mer hälsosam inriktning. Vi arbetar även igenom vårt sortiment av egna märkesvaror för att förse dem med utökad näringsvärdes- deklaration samt att sänka sockerhalter och fetthalter för produkter inom det som kallas för utrymmesmaten. Inom arbetar vi mycket med frukt och grönsaker, ris och baljväxter som är viktiga produkter för många invandrare och där vi ser en tydlig kopplig till folkhälsan att kunna erbjuda ett brett och prisvärt sortiment. Om dessa utvecklingsinsatser slår väl ut funderar på att lansera en ny butikskedja med tydlig hälsoinriktning. har drivit ett långt och bitvis framgångsrikt arbete med miljömärkta livsmedel. Den profilen har tonats ner som en konsekvens av att den svenska debatten fokuserat mycket på pris. kom då att uppfattas som dyra. Vi har även noterat ett något minskat intresse för ekologiska produkter från kunderna, och den erfarenhet vi gjort är att en dagligvarukedja inte kan vara mer miljöanpassad än vad dess kunder vill (baserat på kundernas beteende) att den ska vara. har ett relativt brett sortiment av ekologiska livsmedel, men de kommer inte att vara i samma fokus för marknadsföringen som . Inom finns ekologiska produkter i mindre omfattning, det är produkter där marknaden utvecklats till att bli större och ska vara billigast även på det sortimentet. , Chef för Kvalitet, Hälsa & Miljö Byggföretagens svar på utredningens frågor Följande frågor ställdes till tre ledande byggföretag, med erbjudan att skriftligt redovisa sina synpunkter i utredningens delbetänkande. Här är svaren från , VD , , miljöchef , samt , vice VD, . 1.Kommer ni att gå ut kraftfullt på marknaden och erbjuda konsumenterna bostäder enligt Lindåskonceptet eller mot- svarande? Ja, vi avser att utveckla de kunskaper vi har förvärvat vid genom- förandet av passivhus åt Landskronahem i , och erbjuda marknaden dessa. Vi har också tagit initiativ till miljömärkning av enfamiljshus som den Nordiska Svanen just nu arbetar med. Efter- som Svanen är en välkänd symbol så tror vi att det kan bli ett användbart verktyg för marknadsföring. Vi har länge hävdat att det går att mer än halvera energianvänd- ningen i bostäder med den teknik som finns tillgänglig . Det är snarare en fråga om vilja till långsiktigt ekonomiskt tänkande. Vi deltar i ett klimatnätverk inom näringslivet kallat BLICC . Ett nätverk med proaktiva företag som vill agera för en minskad klimatpåverkan. Vi är med i regeringens ByggaBo-dialog där vi tillsammans med övriga deltagare har gjort utfästelser kring en minskad klimatpåverkan bl.a. genom energieffektivisering. Vi är också delaktiga i det miljöprogram som Byggsektorns Kretslopps- råd fastställt, där en stor del har koppling till energianvändningen i byggnader. Dessa åtaganden och engagemang är vägledande för vår NCC söker nu möjligheter att applicera koncept som och liknande i olika sammanhang och som resultat av detta så kommer dessa att få ett allt större utrymme i våra produkter och marknadsföring. Lindåskonceptet har fungerat i alla avseenden utom att kost- naderna översteg intäkterna. Enligt vår uppfattning vill inte enskild kund betala överkost- naderna jämfört med ett traditionellt konstruerat hus. är inte en stor aktör på villamarknaden och vi sam- arbetar i regel med olika hustillverkare, exempelvis m.fl. 2.Är energieffektiva hus ett bra försäljningskoncept redan nu – vilka är era erfarenheter? Informerar ni aktivt kunden om att sådana produkter finns? Vi har fört diskussioner med åtta allmännyttiga bostadsföretag för att få en överblick över vad de efterfrågar när de ska bygga nya hyresrätter. Vi har också lyssnat på 1200 boende. Bland de önske- mål som framfördes fanns kriterier både för de yttre och för de inre egenskaperna. Det är viktigt att bostäderna är yteffektiva, funktionella, energisnåla och lätta att underhålla. ska det vara ett tryggt boende som är anpassat till omgivningen. Vi upplever dock inte att bostadsmarknaden tillräckligt värdesätter vikten av energieffektiva bostäder. Vid försäljning av färdigutvecklade kontors- fastigheter är energieffektivitet en av flera fördelar som vi fram- håller. Men vi uttrycker det i andra termer, vi använder låg miljö- påverkan, låg livscykelkostnad, flexibilitet och enkelhet. Genom att vi medvetet styr mot lösningar med låg risk och låga drifts- kostnader, och kommunicerar detta, så minskar kundens osäkerhet om driftskostnaden. följs låga driftskostnader och låg miljö- påverkan/god energieffektivitet åt. Vi upplever att kommersiella fastighetsinvesterare värdesätter vikten av låg livscykelkostnad. Vi kan avläsa tydliga tecken på att marknadskraven ökar avseende energieffektiva byggnader. finns en kraftigt ökad investeringsvilja i bergvärme och andra energilösningar från egna- hemsägare där den utlösande faktorn sannolikt är de stigande energikostnaderna. Våra mäklare möter allt oftare frågeställ- ningar kring energianvändningen från bostadskonsumenterna. Genom vår marknadsföring kan vi informera kunderna om möjlig- heterna och därigenom skapa efterfrågan och kundtryck. I samband med att EUs energidirektiv införlivas i det svenska regelverket kommer intresset från vår sida att marknadsföra energieffektiva byggnader generellt att öka. De villaprojekt vi är inblandade i innehåller exempelvis från- luftsvärmepump, och vi följer de normer som finnes med god marginal. Vi använder inte energi/miljöaspekten i vår marknads- föring. 3.Vilka hinder respektive möjligheter ser ni för byggbranschen att hårdlansera den här typen av byggteknik: a) vid nybyggnation och b) vid renovering/om/tillbyggnad i t.ex. miljonprogrammets höghus? Kundefterfrågan, pris vs betalningsförmåga, dagens teknik och incitament för FoU kan ses som både hinder och möjligheter. Det viktiga är att förstå kundens behov. Finns det tydliga krav och en efterfrågan på marknaden så kommer detta att driva fram ett antal alternativa byggtekniska lösningar och en utveckling av nya koncept. Det är helt klart att en svag efterfrågan från såväl boende- konsumenter som investerare varit ett hinder för att utveckla mycket energieffektiva lösningar. I anbudsskeden tar vi emellanåt fram alternativa bud med lägre LCC-kostnad, men det är sällan som beställare trots detta nappar beställaren ganska sällan. Ett problem är ofta olika plånböcker. incitament för att huset får låga driftkostnader eftersom det är hyresgästerna som betalar för energianvändningen. Det är dock ett relativt litet tekniskt problem att skapa energi- effektiva byggnader. Om det finns en efterfrågan kan vi omgående möta den. Ett sådant exempel är kv Holmen i , ett hus med betydligt lägre energiförbrukning än vad normerna kräver. I NCC driver vi fortlöpande ett brett utvecklingsarbete rörande energieffektivitet i byggnader, bl.a. leder vi ett EU-projekt inom detta område (EBOB) och deltar aktivt i andra (PV-nord m.fl.). Vi gör detta för att tillförsäkra att vi har bästa kompetens för att möte de krav som marknaden ställer. Enligt vår uppfattning kommer energikostnaden att bli en konkurrens- faktor i och med de stigande energipriserna, både vid nyproduktion och renovering/ombyggnad. 4.Behöver statsmakterna styra upp branschen med strikta normer av den typ flertalet andra länder har (t.ex. tyska max 100 kWh energiförbrukning per kvadrat- meter)? Eller kan marknaden – er info och kundens med- vetna val – klara detta ändå? har byggnormer inriktade på byggnaders energieffektivitet. i ett europeiskt perspektiv har vi haft de tuffaste kravnivåerna. De svenska normerna kan dock behöva ses över mot bakgrund av EU-direktivet om byggnaders energi- prestanda. Här är det viktigt att normerna utformas som prestanda- krav som kan vara teknikdrivande, och inte som detaljkrav på specifika tekniska lösningar. Allmänna funktionskrav (xx kWh/m2) är bra, förutsatt att de är viktade, dvs att man tar hänsyn till olika energislag (fjärrvärme, el). teknikkrav låser fast och styr utvecklingen, dock inte alltid i den riktning vi vill. Önskar vi oss en betydande reducering av energianvändningen måste vi dessutom införa specifika subventioner/skattebefrielser för att motivera investeringar med sämre hävstång. Man behöver arbeta med ett antal olika styrmedel om man vill åstadkomma en väsentlig och en snabb förändring: byggnormer, information, långsiktig energipolitik mm. incitament från stat, kommun och försäkringsbolag kring miljö- vänligt byggande. Men förutsättningarna för att utvecklings- befrämjande åtgärder i någon form skulle kunna komma till stånd finns på flera plan. Det finns t.ex. förslag om nedsättning av skatteuttaget för nya och befintliga hus i bästa hälso- och miljö- klass. Andra tänkbara statliga incitament är påverkan på taxeringsvärdet och statliga kreditgarantier. Själva fastighetstaxeringen kan vara svår att påverka, men skatteunderlaget skulle kunna subventioneras med någon multipel av taxeringsvärdet. Efterfrågan på miljömärkt skulle också stimuleras via marktilldelningsköer i kommunerna. för dialoger med flera kommuner . Tanken är att få företräde i tomtkön för miljömärkta hus. har utvecklingen i byggsektorn inte riktigt lyckats leva upp till de förhoppningar man haft kring energieffektivitet. De vanliga projekten visar att man bara bygger marginellt energi- effektivare hus än vad som krävs i normerna. De ekonomiska incitamenten har inte varit tillräckliga. Det finns också delar i nuvarande styrning som leder till oönskade effekter som exempelvis kopplingen mellan utbyggnaden av fjärrvärme och de dispenser man därmed kan få från kravet på att installera värmeåtervinning i byggnader. Detta motverkar möjligheten att minska energianvänd- ningen i fastigheten. Grundidén med EU:s direktiv är att fastighetsägare och bygg- företag ska bli mer uppmärksamma på byggnadernas energi- användning och därmed genomföra energieffektiviserande åtgärder. Utredningar som gjorts kring det danska certifieringssystemet bedömer att det behövs incitament för att fastighetsägare i någon större omfattning skall uppgradera sitt hus. Ett incitament kan vara att koppla fastighetsbeskattningen till certifieringssystemet. Det är emellertid av stor vikt att fastighetsbeskattning utformas så att den inte motverkar syftet med en energicertifiering. Nuvar- ande beskattning innebär att vissa miljöinvesteringar ökar fastig- hetens värde och därmed minskar sannolikheten för att invest- eringen genomförs! Normer är enligt vår uppfattning ett dåligt styrmedel. En idé vore att de hus som byggdes eller renoverades med en maximal energi- förbrukning av exempelvis /m2 och år, skulle få reducerad/slopad fastighetsskatt efter investeringen (jämför miljöbilar). 5.Behöver offentligsektorn genom upphandling med sådana normer driva på, eller kommer utvecklingen ändå igång? Den offentliga sektorn måste driva på. Ett grönt folkhem kräver en grön upphandling. Miljökrav ställs generellt i upphandling av projekt. Offentlig upphandling skulle genom sin stora volym kunna vara ett mycket kraftfullt verktyg i omställningen mot ett hållbart samhälle – om den alltid genomfördes i ett livscykel- kostnadsperspektiv. Dessvärre finns det brister i utvärdering och uppföljning vilket resulterar i att miljön inte bedöms som en seriös konkurrensparameter av branschen. Därmed blir den ingen stark drivkraft för teknikutvecklingen. Uppföljningen behöver bli bättre. Här finns betydande miljömässiga och samhällsekonomiska vinster att hämta! Det finns kunskaper och idéer, som kan utveckla branschen, industrin och . För att dessa idéer skall kunna växa och bli kommersiellt genomförbara så krävs en mylla som orkar skapa denna växtkraft. Det sker inte bottom up eller via oändliga utredningar, utan enbart genom top-down-dialog mellan besluts- fattare och verkställande ledning. Skapas detta, gror också idéerna. Det som görs inom ekologiskt byggande baseras på kortsiktiga pay-back-kalkyler; ger investeringen inte ett mervärde på sista raden så genomförs den sannolikt inte. Möjligen finns det några få entusiastiska undantag, men dessa har inte kraften eller upp- backningen att verkligen make a difference. Offentliga sektorn kan/skall föregå med gott exempel när det gäller energi/miljöfrågor. 6.Vilket budskap är ert budskap till regeringen? Låt staten gå före som byggherre och upphandla med livscykel- perspektiv! Ställ miljökrav och använd livscykelkostnadsperspektiv i den offentliga upphandlingen. Följ upp den offentliga upp- handlingen. Vi kan lära mycket av den förändring av byggsektorn man har gjort i inom ramen för Rethinking Construction. Erfarenheterna visar att staten i kraft av sin beställarroll kan åstadkomma en stor förflyttning av branschen genom att efterfråga och premiera utveckling inom valda områden. Här bör vi ta efter: Stimulera marknaden och ställ krav som är teknikdrivande. Låt marknaden konkurrera med kompetens, teknik och kreativitet. Bedriv gemensam långsiktig upphandling av byggvolymer som gör det intressant att bedriva FoU (forskning och utveckling). Sätt gärna upp kravnivåer som ska vara uppfyllda efter t.ex. (jämför med utveckling av bilmotorer där man redan nu vet vad som blir lagkrav ). Förenkla och förkorta PBL-förfarandet så att produktionen från ax till limpa kan bli snabbare och effektivare. är tillgången till mark den absolut viktigaste frågan vid nybyggnation i storstäderna. Vill man få marknaden att ta ett stort ansvar för miljö- och energi- frågan i sin nyproduktion bör man därför ställa tydliga krav och följa upp dessa i exploateringsavtal/marktilldelning/planläggning av bebyggelse.