sou · GSB371 · 2005-01-01 00:00:00 — Åtgärder för att motverka kommersiell sexuell exploatering av barn måste riktas mot grundorsakerna till barns utsatthet för exploatering såsom fattigdom, social marginalisering och en nedvärderande syn på kvinnor och barn. (2001). Utvecklingen i världen under de senaste 10–15 åren i form av glo- balisering, folkomflyttningar, ekonomiska kriser, IT-utveckling etc. har inneburit stora förändringar både inom enskilda länder och Hur är det möjligt? i förhållandet länder emellan. De ekonomiska klyftorna har blivit synligare genom att det blivit lättare att röra sig över gränserna. I vår närhet har medfört att ett gammalt produk- tionssystem brutit. Arbetslösheten har ökat och stora delar av befolkningen lever under existensminimum. Att frigörelsen inte ledde till ökat välstånd för alla gör att många människor känner sig besvikna och uppgivna. När förhoppningarna inte infrias, finns en risk för att destruktiva krafter i form av ökad kriminalitet, miss- bruk, korruption och sexuell exploatering breder ut sig. Några säljer det som går att sälja i de rika länderna, till exempel kvinnor och barn. Sexhandeln har blivit en del av den organiserade brotts- ligheten. Historiskt sett är könshandeln inget nytt fenomen. En jäm- förelse mellan dagens samhälle och , då könshandeln ökade kraftigt, görs av (1996). Då som står orsakerna att finna i omvälvande samhällsekonomiska och politiska förändringar med åtföljande nöd och svält bland städer- nas och landsbygdens fattiga. Ett tungt ansvar vilar på den rika delen av världen, som gör det lönsamt att sälja sexuella tjänster av barn. Sexhandeln omsätter nästan lika mycket pengar som narkotikahandeln. En skillnad mellan de två marknaderna är att risken att åka fast är mindre och straffen lägre för sexhandel än för narkotikahandel. Vissa luras eller tvingas att prostituera sig i ett annat land. Det finns också fattiga föräldrar som säljer sina barn, en del av dem medvetna, andra omedvetna, om vilket öde som väntar barnen. Unga flickor kan också resa frivilligt i hopp om ett bättre liv men hamna i en svår situation, där prostitution kan ses som den enda utvägen. Fattigdom är inte en tillräcklig förklaring till sexuell exploatering av barn. Handel med kvinnor och barn förekommer även mellan fattiga länder. Det är fattigdom i kombination med patriarkala strukturer, som utgör den stora risken för att kvinnor och barn skall utsättas för våld och olika former av sexuella övergrepp/ exploatering. I kulturer där kvinnor och barn inte ses som individer med samma värde och rättigheter som män, riskerar de att bli betraktade och behandlade som handelsvaror. är inte heller detta en tillräcklig förklaring till att barn exploateras. För- övarna består inte enbart av män utan också av kvinnor, även om flertalet är män, och alla offer är inte flickor, även om flertalet är Hur är det möjligt? det (i av domar är av de dömda män och av offren flickor). Bland svenska barn är inte fattigdom det främsta skälet till sexuell exploatering utom i den meningen att det kan röra sig om ung- domar som ser presenter, pengar m.m. som välkomna tillskott. Fattigdom är något relativt och vad man anser sig behöva definieras utifrån vad man har och vad andra, som man jämför sig med, har. För en del kan ersättning för sexuella tjänster vara ett sätt att skaffa sig eftertraktade varor och finansiera dyra vanor. Sambandet mellan ekonomi och sexuell exploatering framgår också av att de utsatta barnen ofta kommer från underprivilegierade familjer med omsorgssvikt. Det kan t.ex. gälla barn som rymt eller kastats ut hemifrån och som säljer sig för att få mat för dagen och husrum för natten liksom ungdomar som finansierar sitt missbruk genom att sälja sex. När det gäller barnpornografi finns inte samma koppling till fattigdom som när det gäller människohandel för sexuella ändamål och prostitution. Även om pornografin är en storindustri, bygger barnpornografin inte på människors ekonomiska utsatthet på sam- ma sätt som andra former av sexuell exploatering. Bakom barn- pornografins utbredning i ligger inte i första hand kom- mersiella utan personliga drivkrafter. Vårt samhälle har kommit att bli allt mer sexualiserat. Erotiska budskap finns i reklam, TV-program, filmer, musikvideos, mode och på Internet. Filmer och bilder som skulle klassas som porno- grafi, visas helt öppet i en del TV- kanaler och förekommer i vissa kvälls- och veckotidningar. Det erotiska budskapet vänder sig också till bredare målgrupper . Inte minst mycket unga människor, till och med barn, utgör målgrupp. Från mycket tidig ålder får både flickor och pojkar klart för sig att flickor skall vara smala, söta, sminkade, ha särskilda – gärna utmanande – kläder och vara sexuellt attraktiva. Detta budskap påverkar både barnen och deras föräldrar. Hur är det möjligt? I TV visas dokusåpor där sex är en viktig komponent. Det har gått så långt som till samlag inför kamerorna. Dokusåporna visas på bästa sändningstid och det är lätt för barn att se dem utan att vuxna är närvarande eller vet om det. Kvällstidningarna har ofta artiklar och rubriker på löpsedlarna om deltagarnas relationer och sexliv i dokusåporna. En del medverkande blir kändisar genom att över- skrida gränser för vad som betraktats som normalt och an- ständigt. När en gräns passerats måste även nästa överskridas för att det skall väcka uppmärksamhet. Kvällspressen, dess bilagor och även vissa veckotidningar som vänder sig till unga flickor, innehåller ofta artiklar och bilder med ett avancerat sexuellt innehåll. Medieforskaren skri- ver om medialiseringen av sexualiteten och delar in den i sexua- lisering av publiken och sexualisering av innehållet: Det är just som sexuella varelser vi tilltalas allt mer, vare sig det rör sig om valet av bank, schampo, raklödder eller TV-utbud. Och formeln är densamma: unga kvinnor som med inbjudande poser smickrar en tänkt manlig betraktare och förklarar för en kvinnlig dito vikten av att vara begärlig. Att detta med att vara begärlig har slagit igenom som en värdefull egenskap hos unga kvinnor ser vi inte minst i den ökade viljan att vika ut sig. Pin-up-idealet har blivit som en positiv självbild: man är värd att betraktas. Innehållsmässigt lockas vi allt oftare med tjuvkikandets njutningar. Dokusåpor utlovar exempelvis att vi ska få se toalettbesök, gråt, konflikter, drickande och (framför- allt) människor som har sex. Frågor av sexuell karaktär har också fått stort utrymme i den sam- hälleliga debatten. Livliga debatter har förts exempelvis om sexuella övergrepp mot barn, pornografi, prostitution, gruppvåldtäkter och hur domstolarna dömer i våldtäktsmål. Därtill kommer en stor mängd artiklar om den normala sexualiteten. Både debatten och nyhetsrapporteringen i media har numera till stor del ett sexuellt innehåll. Utvecklingen av Internet och kabel-TV har medfört att porno- grafiskt material blivit mer lättillgängligt och dessutom direkt på- trängande. Att pornografiskt material och erbjudanden om sexuella tjänster skickas till en dator utan beställning, kan upplevas som obehagligt och som ett hot mot den personliga integriteten. En del undersökningar av barn och ungdomar som surfar regelbundet pekar på att hälften eller ännu fler ofrivilligt har stött på exempelvis porr, våld och främlingsfientlighet. En stor del av barnen säger att de blivit mycket upprörda av dessa händelser. Det man kan säga klart är Hur är det möjligt? att det är väldigt annorlunda hur man påverkas av innehåll som man själv aktivt sökt upp, jämfört med om man ofrivilligt stöter på det. (2003). Till den ökade sexualiseringen bidrar att numera är ett mångkulturellt samhälle, där människor har olika uppfattningar om frågor som rör jämställdhet, könsroller, uppfostran, moral och sexualitet. Mötet mellan olika kulturers syn på könsroller och sexualitet kan bidra till att det uppstår sexuella laddningar i var- dagslivet – inte minst i skolan. I och Priebes undersökning är ungdomar med invandrarbakgrund överrepresenterade när det gäller att sälja sex. Den kraftigaste överrepresentationen finns bland andra generationens pojkar. Forskarna skriver i en kommen- tar: Kanske är det så att invandrarungdomar, och framför allt pojkar, riske- rar att mer än andra bli osäkra i sin roll, inklusive sin sexualitet, i en ny kultur med ofta en mer liberal syn på sex och samlevnad. Dessutom översköljs de av det moderna samhällets sexualiserade budskap via olika medier. Vad är rätt, vad är fel? Hur påverkar det starkt sexualiserade samhället dagens barn och ungdomar? Vilken syn får de på sexualiteten i allmänhet och på sin egen i synnerhet? Hur skall tonåringar, som är osäkra på sin iden- titet och vars självkänsla sviktar, kunna stå emot de starka krafter som vill göra människor till enbart sexuella varelser? Hur påverkas de av budskap som förstärker förlegade könsroller och underminerar bägge könens möjligheter att utveckla en sexua- litet byggd på respekt för människors lika värde? Ingen tidigare generation har levt i en så öppet sexualiserad värld. Vilka konsekvenserna blir för dagens barn och ungdomar går inte att veta, men att det påverkar kan man utgå från. En ung kvinnas röst kan tjäna som exempel på hur ungdomar kan uppfatta sexualiseringen av det offentliga rummet: En vanlig dag knäpper jag på TV:n och musikvideor blippar upp med trådklädda tjejer som trycker upp tuttar och rumpor i rutan. Jag byter kanal och får i stället silikonbrudar direkt från badkaret. Okej, jag gör ett försök till. Byter kanal – och där struttar Baywatch- brudar halvnakna och bröstopererade. då, dokusåpan som jag dessutom skattar för. Visst, även detta program har sin silikonbrud som zoomas in i snaskiga vinklar. Går ut för att köpa en tidning i stället. Tvingas passera stora reklam- skyltar med stringtrosade stjärtar i bioduksformat. Andra jätteskyltar pryds av inoljade anorektiskt smala modeller i BH och trosor och de Hur är det möjligt? plutar alla porrigt med läpparna. Kommer in i kiosken och en hel vägg precis vid kassan är fylld med utvikningstidningar och porrtidningar. Tar både och . Slår mig ned med kvällstid- ningarna. Hinner inte bläddra långt innan sexiga halvnakna brudar pry- der sidorna. Sammanfattningsvis kan sägas att sexualiteten fått allt större ut- rymme i det svenska samhället. Den exploateras av kommersiella krafter, men den tas även ofta upp i mer eller mindre seriösa sam- manhang. Effekten blir att barn och ungdomar översköljs av material med sexuellt innehåll. Det gäller förvisso även vuxna, som emellertid har större möjligheter att värja sig. som många vuxna är kritiska mot sexualiseringen i samhället, är det vuxna som ansvarar för utvecklingen. Det är inte barn som producerar bilder, filmer, reklam, artiklar etc. med ett innehåll som går stick i stäv med samhällets mål om jämställdhet, människors lika värde och barns rätt till en god uppväxt. 5.4En förändrad syn på sexualiteten Porrindustrin är, liksom reklambranschen, skicklig på sitt arbete: att påverka människor. Pornografin har undan för undan flyttat fram sina positioner och är en storindustri. Det finns män- niskor som tjänar mycket pengar på att pornografins värderingar normaliseras eftersom efterfrågan då ökar. fick i uppdrag av regeringen att göra en kartläggning av ungdomars och unga vuxnas sexvanor och atti- tyder till sex och att ta reda på om dessa förändrats . Undersökningen bygger huvudsakligen på svenska studier inom området ungdomar och sexualitet, genomförda –talet och redovisas i rapporten och sexualitet – en kunskaps- översikt (2000). Kartläggningen visar bland annat att antalet samlagspartners ökat, särskilt bland unga kvinnor, att det är vanligare med samlag utan att vara förälskad och att medianåldern för första samlaget sjunkit. I detta sammanhang är resultaten beträffande erfarenheten av pornografi av särskilt intresse. Undersökningen konstaterar att konsumtionen ökat bland både unga kvinnor och unga män. av de unga männen och av de unga kvin- Hur är det möjligt? norna har sett pornografi. Pornografiska filmer skildrar en sexua- litet, där mannen är den part som dominerar och som står för våld. Kvinnor utgör enligt en innehållsanalys av alla vålds- offer. Det finns ett tydligt samband mellan pornografikonsumtion och att ha prövat viss sexuella handlingar, bland annat analsex. Sanno- likt påverkas ungdomar i sitt sexuella experimenterande av intryck de får från pornografin. En majoritet av ungdomarna i och Priebes undersökning hade sett på pornografi. Hur ofta man tittade varierade starkt. Mest tittade pojkar som sålt sex. av dem uppgav att de mer eller mindre tittade på pornografi. Denna grupp tittade också betydligt oftare på exempelvis sex med våldsinslag, sex mellan barn och vuxna och sex med djur. Forskarna ser det som alarmerande att så många uppger att de blir påverkade av vad de sett och att man vill pröva vad man sett, inte minst därför att man tittat på barn- och våldspornografi. Ett tecken på att ungdomar påverkas av den ökade sexualise- ringen i allmänhet och pornografin i synnerhet, är deras språkbruk. I kartläggning av bland annat sexuella trakasserier och könsrelaterad mobbning i Relationer i skolan – en utvecklande eller destruktiv kraft (2002) uppger en fjärdedel av eleverna att de upplevt sexuellt laddade verbala kränkningar. Det förgrovade språkbruket med sina amerikanska filmspråksföre- bilder, där sexuella beteckningar på engelska blandas med svenska köns- ord och sexuellt laddade beskrivningar, omger de unga. Var tionde elev i årskurs åtta uppger att de varit utsatta för sexuella trakasserier. Attityder och vanor vad gäller sexualitet förändras långsamt och det tar tid innan förändringar speglas i forskning och statistik. Det finns dock anledning anta att den ökade sexualiseringen i samhället kommer att påskynda en utveckling som redan börjat. Dagens barn och ungdomar får på ett helt annat sätt än tidigare generationer sina förebilder när det gäller könsroller, sex och samlevnad från reklam, medie- och porrindustrin. Det vore naivt att tro att det inte påverkar deras uppfattning om hur kvinnor och män bör vara och om vad som är sund sexualitet respektive utnyttjande och exploa- tering. Hur är det möjligt? 5.5Ökad risk för sexuell exploatering Vuxna som känner sig dragna till barn och fantiserar om att ha sex med barn, lever inte alltid ut sin längtan. Flertalet vet att sex med barn är något oacceptabelt, men när gränserna för det normala för- skjuts, skapas en grogrund för avarter. Barnpornografin kan verka avtrubbande så att det som var otänkbart kan ses som en möjlighet, inte bara av pedofiler utan även av män- niskor som normalt inte skulle utnyttja barn. Ett annat steg i normaliseringsprocessen är att uppleva att det är många som gör samma sak. Internet erbjuder möjligheter att känna gemenskap med andra som har samma läggning. Om så många gör samma sak, kan det väl inte vara så farligt Ytterligare en viktig faktor till att trösklarna sänkts är tillgäng- ligheten, framför allt har pornografin blivit mer lättillgänglig. Den som tidigare fick köpa porrtidningar i kiosken, uppsöka en porr- butik på stan, skicka efter bilder eller filmer på postorder behöver bara sätta på sin dator för att få allt man önskar dygnet runt, även barnpornografi. Den som har god kunskap om IT kan enkelt hitta det man vill ha på Internet. Risken för att man skall bli upp- täckt är förhållandevis liten. Dessutom kan det stora utbudet av pornografi och annat material med sexuellt innehåll, påverka barn och ungdomar så att deras gränser förskjuts. Det kan därmed bli lättare att förmå dem att utföra sexuella handlingar. Slutligen sänks trösklarna avsevärt när det blir lättare att hitta offer. var förövarna hänvisade till att försöka finna barn i sin omgivning, viket kunde vara besvärligt, riskfyllt och ta tid. Internet erbjuder andra vägar. Under anonymitetens skydd är det lättare att hitta lämpliga offer. 5.6Sexuell exploatering av barn – ett problem man inte ser och inte frågar efter Barnpornografi är fortfarande den vanligaste formen av sexuell exploatering av barn i . Genom den tekniska utvecklingen framför allt på Internet har utbudet av barnpornografi ökat och dessutom blivit grövre. Trots att vi ser fler fall av kommersiell sexuell exploatering i form av förförelse av ungdom och människohandel med barn för Hur är det möjligt? sexuella ändamål, förefaller det som om medvetenheten om detta inte riktigt sjunkit in i samhället. Utredningens pressbevakning visar att tidningarna ofta har arti- klar om sexuell exploatering. Vissa artiklar stannar inte vid ämnets nyhetsvärde utan har ambitionen att förklara och förstå problemet. Medias bevakning kan bibringa en känsla av att det pågår ett arbete i samhället kring denna fråga. I själva verket görs ännu ganska lite för denna grupp barn. De faller igenom samhällets skyddsnät bland annat därför att man inte upptäcker att de är sexuellt exploaterade. Sexuell exploatering i form av människohandel för sexuella ända- mål är ett relativt nytt fenomen, men sexuell exploatering i andra former har förekommit . Framför allt har unga flickor med missbruksproblem utnyttjats sexuellt. Det är väl känt, men något som inte fokuserats i utredningar och behandling Ett problem som är osynligt och okänt kan fortgå mer eller mindre ostört. Först när det identifieras finns anledning att reagera och att vidta åtgärder. Därför är det viktigt att alla som i sitt arbete möter utsatta barn har kunskap och medvetenhet om sexuell exploa- tering och de problem den förorsakar. Då kan man ställa de rätta frågorna och erbjuda rätt hjälp. Att våga se och vilja veta är en första förutsättning för att sexuell exploatering av barn skall kunna upptäckas och bekämpas och att barnen ska få adekvat hjälp. 6Barn som löper risk att bli utsatta för sexuell exploatering Barn i riskzon är ett samlingsbegrepp för barn och ungdomar som har fysiska, psykiska eller sociala problem, växer upp under svåra förhållanden eller befinner sig i riskfyllda miljöer. och har i boken nos i socialt arbete med barn (2000) delat in riskerna i tre olika kategorier. Den första rör risker som kan hänföras till barnet: kön, ålder, fysisk hälsa, beteende, psykiska problem och kamratrelatio- ner. Den andra rör risker som kan hänföras till föräldrarna: miss- bruk, psykisk sjukdom, utvecklingsstörning, kriminalitet och arbets- löshet. Den tredje kan hänföras till familjen: social status, samlev- nadsformer, föräldra- barnrelationen samt livshändelser. Sannolik- heten för att riskfaktorerna skall leda till problem varierar med belastningarnas art och antal, deras varaktighet och hur de upplevs av individen. Av betydelse är också hur sårbart barnet är på förhand och hur det kan bemästra påfrestningarna. Forskningen visar att många riskfaktorer väger tyngre än få. Det handlar om en kumula- tiv effekt och om att riskerna förstärker varandra ömsesidigt. Den indelning vad gäller riskfaktorer som och gör är användbar även när det gäller sexuellt exploaterade barn. Visserligen tillkommer här ytterligare några riskfaktorer, men model- len kan tjäna som utgångspunkt. Liksom när det gäller barn som far illa av andra skäl, går det sällan att urskilja någon enskild riskfaktor, möjligen med undantag av sexuella övergrepp. I detta avsnitt skall dock ett försök göras att urskilja några riskfaktorer, som kan antas ha särskild betydelse vad gäller sexuell exploatering. i livet genomgår människan en mer dramatisk utveckling än i livet. Hur barnet har det under dessa år sätter spår, kanske för resten av livet. Barn som löper risk att bli utsatta för sexuell exploatering de för barns psykiska utveckling är att en anknytning kommer till stånd. Ofast är det mamman och/eller pappan som barnet knyter an till, men det kan också vara någon annan vuxen. Det är genom anknyt- ningen som kommunikation, tillit till andra människor och känslan av att vara en unik individ grundläggs. Otrygg anknytning utgör en riskfaktor för olika negativa utfall avseende känslomässig och social utveckling åtminstone under för- skole- och skolåren (, 2003). Barn som inte fått möjlighet att etablera en trygg anknytning till någon vuxen får svårigheter att utveckla en känsla av att vara en separat och värdefull individ. De får svårt att känna att de har ett jag, vilket är nödvändigt för att de skall kunna relatera till andra människor. En del barn kan reagera med att bli slutna och inåt- vända, andra blir tvärtom utagerande och distanslösa. Om det till en bristfällig anknytning läggs en eller flera separa- tioner, hamnar barnet på ett känslomässigt gungfly. Barn med en så- dan bakgrund befinner sig i riskzonen för att drabbas av olika prob- lem, till exempel sexuell exploatering, eftersom de har svårt att häv- da sitt eget jag, sätta gränser och avgöra om en relation bygger på ömsesidighet och respekt eller om det är fråga om ett utnyttjande. Barn med denna bakgrund kan vara adopterade barn som till- bringat sina första år på barnhem utan möjlighet att knyta an till någon vuxen och som, när de kommer till , kanske också har traumatiska upplevelser i bagaget. Det kan också vara barn vilkas föräldrar på grund av psykisk sjukdom, utvecklingsstörning eller av andra skäl inte haft förmåga att utveckla en anknytning till barnet. Det kan vidare gälla barn som av olika skäl upplevt separationer i känsliga åldrar genom att flyttas fram och tillbaka mellan hem, familjehem och institutioner. En stark och varm bindning mellan föräldrar och barn är inte bara en förutsättning för barnets normala känslomässiga utveckling utan också det bästa skyddet mot misshandel, övergrepp, vanvård och försummelse. 6.2Känslomässig försummelse och psykisk misshandel Barnet har behov av att känna sig älskat och uppskattat för den han/hon är. Om barn inte får uppleva detta av dem som står dem närmast utan i stället möts med likgiltighet, förakt och fientlighet Barn som löper risk att bli utsatta för sexuell exploatering skadas deras identitetsutveckling och självkänsla. Om föräldrarna förmedlar till barnet att det är dumt, fult och värdelöst, införlivar barnet denna bild av sig själv. Psykisk misshandel kan vara en aktiv, medveten handling och be- stå i att barnet utsätts för aggressivitet, hot, skrik, bestraffningar etc. Den kan också bestå i att barnet behandlas som luft; ingen lyssnar på eller talar till det. Passiv psykisk misshandel, som också kallas känslomässig för- summelse, har inget direkt uppsåt att såra eller kränka utan handlar mer om föräldrarnas oförmåga att se och tillfredsställa barnets behov. Det kan bero på att föräldrarna är psykiskt sjuka, har miss- bruksproblem eller är intellektuellt funktionshindrade. Många av dessa föräldrar lever under stress, är socialt isolerade, saknar stöd och har själva upplevt brister i omsorgen under uppväxten. Att barnet inte ges tillräcklig kärlek, värme och tröst utmärker både den aktiva och den passiva psykiska misshandeln. Avvisande och känslomässigt otillgängliga föräldrar finns också i båda kate- gorierna. Att barnet inte får sina behov tillgodosedda utan att för- äldrarna prioriterar sina egna behov är också ett gemensamt drag för den aktiva och den passiva psykiska misshandeln. Barn som blivit utsatta för försummelse och psykisk misshandel kan utveckla en dålig självbild och en svag självkänsla. De blir där- med lätt offer för olika former av övergrepp. Barn som inte tror att de är värda att mötas av kärlek och respekt utan upplever att de i första hand är till för att tillfredsställa andras behov, får svårt att värna sin psykiska, fysiska och sexuella integritet. I värsta fall utvecklar barnen ett starkt självförakt, som kan innebära att de mer eller mindre medvetet utsätter sig för faror eller blir självdestruktiva. Barn som inte fått sina grundläggande känslomässiga behov till- fredsställda, försöker hitta olika vägar att fylla sitt känslomässiga tomrum. Ett sätt är att använda sig av sexualiteten för att känna sig åtråvärd och bekräftad.