sou · GSB33d4 · 2005-01-01 00:00:00 — Dessa skalor användes för att med hjälp av variansanalys (ANOVA) fördjupa analysen om eventuella skillnader mellan typ- kommunerna. Ingen av de tre skalorna skiljer signifikant mellan kommuntyperna. I det kompletterande post hoc-testet som prö- var varje grupp mot varje annan grupp finns följande skillnader som är säkerställda på 5-procentsnivån: På skalan Skäl mot LVM instämmer landsbygdskommuner mer än större städer, medelstora städer och övriga större kommuner. På skalan Problem med LVM instämmer storstäder mer än grupperna 2–4, samt 7 och 8. Inga kommunala skillnader kan noteras på skalan Skäl för LVM. Sammanfattningsvis kan det konstateras, att överensstämmelsen är stor när det gäller skälen för LVM, men att det finns vissa skill- nader i övrigt. Landsbygdskommuner ser mer skäl mot LVM än flera andra kommungrupper, medan storstäder ser mer problem med LVM. Kommunerna och LVM – resultat av en enkätundersökning 13.3Värdering av LVM-vårdens roll och förmåga En samlad värdering av LVM-vårdens förmåga att fylla olika upp- gifter beror dels av hur viktig man bedömer LVM-vårdens roll för uppgiften ifråga är, dels hur väl just dessa uppgifter fullgörs. I fråga 2 ombads respondenterna skatta hur viktig de principiellt ansåg att LVM-vårdens roll var för ett antal uppgifter. Principiell inställning till ett antal påståenden om LVM:s betydelse för vissa uppgifter. Procentuell fördelning av svar, samt median. Avbryta ett akut missbruk Erbjuda en längre nykter Tabell 13:4 visar att flertalet av de svarande – – anser att LVM är mycket eller ganska viktigt för att avbryta ett akut miss- bruk, för att åstadkomma fysisk återhämtning, 79 pro- cent för att erbjuda en längre nykter och drogfri period, för genomförande av utredning och bedömning och för motivation till fortsatt frivillig vård. Däremot är åsikterna mer blandade i fråga om LVM:s betydelse för behandling av missbruks- problemen – intar mellanpositionerna ganska viktigt eller ganska oviktig. Det finns inga skillnader mellan kommun- grupperna i synen på LVM:s roll för dessa uppgifter. Tretton olika svar angavs när det gäller annat, i samtliga fall sådant som respondenterna har bedömt som mycket eller ganska viktigt: att rädda liv, som påtryckning för att vederbörande ska acceptera frivillig vård, för att ge valmöjlighet åt missbrukaren, för att åstadkomma utredning av psykisk hälsa och erbjuda adekvat Kommunerna och LVM – resultat av en enkätundersökning fortsatt behandling, för att åstadkomma rätt eftervård, för att leda vidare till strukturerad vård, typ tolvstegsprogram, för att samla nätverket, ge stöd åt anhöriga, för att avbryta social utslagning, för att arbeta med övriga sociala problem, för att missbrukaren ska kunna komma ifrån gänget. En respondent har svarat § 4-3, dvs. hänvisat till rekvisitet skada sig själv eller närstående. Det ligger i sakens natur att flera respondenter skulle ha kunnat värdera dessa funktioner positivt om de funnits med bland de i förhand utskrivna alternativen. I fråga 3 ombads respondenterna skatta hur väl LVM-vården fullgör samma uppgifter. Upplevelse av hur LVM-vården fullgör vissa upp- gifter. Procentuell fördelning av svar, samt median. dåligt (-1) alls (-2) Avbryta ett akut missbruk Erbjuda en längre nykter Det stora flertalet anser att LVM-vården fullgör sina uppgifter mycket eller ganska väl när det gäller det direkta omhändertagan- det, att avbryta ett akut missbruk och åstadkomma en fysisk åter- hämtning (94–). Relativt många anser också att LVM-vården erbjuder en längre nykter och drogfri period – . Men bedömningen är betydligt mer kritisk när det gäller längre syftande insatser. En majoritet () anser att LVM-vården ganska eller mycket dåligt fullgör sina uppgifter när det gäller utredning och bedömning av vårdbehov. I ännu högre utsträckning () finns kritik när det gäller uppgiften att motivera till fortsatt, frivillig vård Kommunerna och LVM – resultat av en enkätundersökning – en uppgift som angetts som LVM:s främsta syfte samt när det gäller uppgiften att ge behandling för missbruksproblemen (). Endast på ett område finns en säkerställd skillnad mellan kom- mungrupperna i deras erfarenheter av LVM. Storstäderna (grupp 1) är mer kritiska än glesbygdskommunerna (grupp 7) när det gäller LVM-vårdens förmåga att ge behandling för missbruksproblemen (p = 0,013). Ovannämnda resultat överensstämmer i allt väsentligt med den bild som Gerdner (1998b) förmedlar utifrån en pilotstudie som han gjorde genom att intervjua remitterande socialsekrete- rare till 60 slumpmässigt utvalda klienter som skrivits ut från LVM- hem . De ansåg att LVM-hemmen klarade av de akuta uppgifterna väl, medan funktio- ner som förväntades ge mer långsiktiga resultat utfördes mindre väl. Gerdner anser sammanfattningsvis, att företrä- dare förefaller nöjda när det gäller det akuta målet att bryta en destruktiv utveckling, något mindre nöjda när det gäller det kort- siktiga målet att motivera till fortsatt frivillig vård, och minst nöjda när det gäller att på uppnå frihet från missbruk och en förbättrad livsstil i övrigt (s. 43). (Se även avsnitt 12.4.1 i detta betänkande.) De frågor som handlar om hur viktiga olika funktioner inom är och de frågor som handlar om hur väl man fullgör dessa funktioner har använts för att skapa ett samlat index över hur väl man anser att LVM-vården fungerar i viktiga avseenden. För varje funktion har dess betydelse (1–4) multiplicerats med hur väl den fullgörs (-2 till +2). Indexet summerar därefter de sex speci- ficerade funktionerna. I princip får vi därmed en värdering dels för var och en av de sex i förväg formulerade uppgifterna, denna värde- ring kan variera mellan -8 (uppgiften är mycket viktig men fullgörs mycket dåligt) till +8 (uppgiften är mycket viktig och fullgörs mycket väl), dels en samlad värdering av LVM i förhållande till alla dessa uppgifter, vilken kan variera mellan -48 (alla områden är myc- ket viktiga och fullgörs mycket dåligt) och +48 (alla områden är mycket viktiga och fullgörs mycket väl). Utfallet av detta framgår av tabell 13:6. Kommunerna och LVM – resultat av en enkätundersökning Kommunernas värdering av LVM-vårdens fullgörande av vissa uppgifter (på en skala från -8 till +8) samt samlad värde- ring (på en skala från -48 till +48). Spridning (Sd) Avbryta ett akut missbruk Erbjuda en längre nykter och drogfri period Utredning och bedömning av vårdbehov Motivation till fortsatt frivillig vård Kommunerna förefaller alltså lägga störst positiv värdering vid hur LVM-vården medverkar till att avbryta det akuta missbruket, följt av hur den stödjer fysisk återhämtning. Det finns också en positiv värdering – om än något lägre – vid hur LVM-vården erbjuder en längre nykter och drogfri period för de intagna. Missnöjet från kommunernas sida gäller utredning, motivationsarbete och behand- ling av missbruksproblemen. När hänsyn tas till hur man värderar vikten av LVM-vårdens roll i dessa uppgifter är missnöjet störst när det gäller behandling av missbruksproblemen, följt av motivations- arbetet och utredningsarbetet. Utfallet på den samlade bedömningen varierar mellan minimum - 39 och maximum + 46. Genomsnittet ligger på 8,74, dvs. på en för- siktigt positiv bedömning. Men spridningen är relativt stor med en standardavvikelse på 12,11. Detta index har senare använts för att studera hur inställningen till LVM-vårdens kvalitet påverkar utnyttjandet. Respondenterna ombads rangordna vilken typ av insats som brukar bli aktuell om kriterierna för LVM-vård anses vara uppfyllda, men då klienten samtycker till och erhåller frivillig insats. Tabell 13:7 redovisar procentuell fördelning av rangordningarna, där ej rang- Kommunerna och LVM – resultat av en enkätundersökning ordnade alternativ givits lägsta rang (9). Tabellen ger medelrang för skattningarna. Rangordning av vilka insatser som brukar bli aktuella då LVM-kriterier anses uppfyllda men LVM inte kommer till stånd på grund av samtycke till och genomförande av frivillig insats. (Procentuell fördelning av svar samt medelrang för respektive insats.) Respondenterna ger stor prioritet åt behandling på HVB-institu- tion. Så pass stor andel som uppger detta som sitt för- stahandsalternativ. Strukturerad öppenvård är första alternativ för av kommunföreträdarna och stödsamtal för nio pro- cent. Övriga insatser ges marginell betydelse. Det finns här skäl att påpeka, att detta endast är en uppskattning av en företrädare för respektive kommun och inte en redovisning av vad som faktiskt blir aktuellt. Medelrankningen påverkas också av hur många som inte givit någon rankning år alternativet, men som ändå givit rankningsvärde åt något alternativ. Det finns i detta avseende inga nämnvärda skill- nader mellan kommungrupperna, utan huvudintrycket är att dessa uppvisar stora likheter i sina prioriteringar. Kommunerna och LVM – resultat av en enkätundersökning Storstäderna med sina större problem på bostadsmarknaden prioriterar insatsen stödboende högre än övriga kommungrupper. Strukturerad öppenvård ges större prioritet i glesbygdskommuner, medelstora städer och industrikommuner än i storstäder. Stöd- samtal prioriteras högre och HVB lägre i industrikommuner jäm- fört med övriga. 13.5Vilken roll spelar dygnsavgiftens storlek för nyttjandet av LVM-vård? Respondenterna ombads kryssa för hur dygnspriset hos SiS påver- kar kommunens utnyttjande av LVM-vården. Tre alternativ gavs, men ingen anvisning fanns huruvida ett eller fler alternativ kunde väljas. De tre alternativen var: En prishöjning skulle minska antalet ansökningar om vård enligt 4 § LVM. En prissänkning skulle öka antalet ansökningar om vård enligt 4 § LVM. Priset påverkar ej utnyttjandet. Något svar gavs i 358 enkäter av vilka 68 prickade för något av alternativen att priset påverkar utnyttjandet. Den absoluta majori- teten (av alla) menar alltså att priset inte påverkar utnyttjan- det. anser att en prissänkning skulle öka antalet ansök- ningar medan är av uppfattningen att en prisökning skulle minska antalet ansökningar. Elva av respondenterna () kryssade för båda dessa alternativ. Andelen som anser att priset påverkar utnyttjandet skiljer sig inte signifikant mellan olika kommungrupper. I denna fråga fanns det möjlighet för respondenterna att kom- mentera de tre svarsalternativen. Totalt gavs 142 kommentarer. Det mönster som här framträder är betydligt mera sammansatt än vad som redovisas i de bundna svarsalternativen enligt ovan. Tabell 13:8 visar en kategorisering av hur man i kommentarerna har angivit priskänsliga och prisokänsliga kriterier utifrån frågeställningen om dygnspriset påverkar kommunernas utnyttjande av LVM-vården. Kommunerna och LVM – resultat av en enkätundersökning Kategorisering av kommentarer om kommunens benä- genhet att utnyttja LVM-vården utifrån dygnsavgiftens storlek. För få fall för att bedöma Anmärkning: 142 kommuner, kommun- och stadsdelsförvaltningar har kommenterat fråga 7 i enkäten. Respektive svar kan innehålla flera delkommentarer. För de drygt fyra fjärdedelar av respondenterna som i de bundna svarsalternativen har förklarat att man är prisokänslig (priset påverkar ej utnyttjandet) kan denna hållning sammanfattas med orden att lagen är till för att följas. Det skulle varken bli färre eller fler placeringar om priset höjdes eller sänktes, vilket motiveras med att: Nej, eftersom det är lagreglerat är det prisokänsligt. Lagen går före kostnaderna för oss. Nej, är kriterierna uppfyllda så är de. Är man i behov av vård enligt LVM kan vi inte motsätta oss lagen. I en LVM-situation kan vi inte överväga kostnaden, det handlar om att efterleva lagen/rädda liv. Vi tillgriper LVM endast om det är absolut nödvändigt och då spelar priset ingen roll. De kommuner som anser att dygnsavgiften är för hög anger att man i högre grad försöker finna alternativa lösningar till LVM-vår- den. Endast en kraftig prissänkning, en påtaglig sänkning, en dramatisk prissänkning skulle leda till ett ökat antal LVM-placer- Kommunerna och LVM – resultat av en enkätundersökning ingar enligt vad dessa respondenter anger. En ofta återkommande kommentar är att LVM-placeringar äter upp utrymmet för frivil- liga insatser. Vi försöker undvika omhändertagande på grund av den höga dygnskostnaden. Självklart påverkar priset när det gäller att hitta alternativa lösningar. () Vår målsättning i alla lägen är att hitta lösningar tillsammans med klienten som inte innebär LVM-vård. En liten höjning skulle inte påverka antalet ansökningar. En kraftig höjning skulle med största sannolikhet innebära att vi skulle lägga ner mer energi på mer okonventionella/alternativa frivilliga lösningar. Priset gör dock att andra alternativ dammsugs. Ytterligare prishöj- ningar skulle därför ännu mer tvinga oss att söka alternativ. En pris- sänkning – omvänt resonemang. Kanske påverkar det på så sätt att man gör stora ansträngningar att få den enskilde att samtycka till frivillig vård. Vid ansökan om frivillig vård händer det att politikerna tvekar. Om handläggaren då hotar med mycket dyrare LVM-vård brukar de ibland ändra sig. Direkt knutet till kommentarer om att söka alternativa lösningar till tvångsvård är frågan om när behov föreligger. Behovsbedöm- ningen får en avgörande betydelse för klientens möjligheter att få vård i paritet med sitt tillstånd, och kommentarerna pekar på en tendens mot att det höga priset leder till att behovet föreligger först när klienten nått ett så dåligt fysiskt och psykiskt tillstånd att fara för hans/hennes liv är överhängande. Ett annat viktigt kriterium för att skjuta upp eller att helt avstå från en LVM-placering är att relatera prisets storlek i förhållande till LVM-vårdens kvalitet. priset är dock orimligt högt i förhållande till kvaliteten på vården. En kvalitetshöjning av behandlingen samt en kraftig prissänkning skulle öka antalet ansökningar. Priset är alldeles för högt med tanke på hur lite vi får. Priset står ej i paritet med den vård som tillhandahålls. Vård handlar ej om pris utan om kvalitet och vårdinnehåll och meto- der. Med ett bättre behandlingsresultat och ett bättre motivationsarbete skulle kommunernas priskänslighet för LVM-vård inte ha så stor bety- delse. En kvalitetshöjning av behandlingen samt en kraftig prissänkning skulle öka antalet ansökningar. Blir LVM-hemmen bättre på att motivera och behandla de omhän- dertagna, att kunna bryta den negativa utvecklingen, så kan de bli en större resurs för framför allt unga missbrukare. Kommunerna och LVM – resultat av en enkätundersökning Några av respondenterna uttalar en viss skepticism till den vård som LVM-hemmen erbjuder: Ofta är det en förvaring av klienten. På grund av dålig behandling av SiS undviks dessa vårdgivare så långt som möjligt. De tre kategorierna alternativa lösningar, behovs- och kvalitetsbe- dömningar hänger samman och förstärks av kategorin politiker- tryck: Ju högre pris, desto mer letar politikerna efter alternativa lösningar, Politikerna i socialnämnden vill att vi reducerar LVM- kostnaden. Men också av klart uttalade ekonomiska skäl: Priset för vården är för högt om man ser till kommunens eko- nomi. Till detta kan läggas ett allmänt uttryck för att även om pri- set inte får påverka, så gör det antingen omedvetet (kanske påver- kar det på så sätt att man gör stora ansträngningar att få den enskilde att samtycka till vård) eller medvetet genom att lagens rekvisit för LVM-vård snävas in till att i huvudsak avse en akut, livshotande situation. LVM är, att döma av många av responden- ternas kommentarer, ett reellt alternativ först då alla andra vägar prövats och klientens liv står på spel. Ekonomiska motiv behöver inte enbart vara styrande inför ställ- ningstagande om LVM-vård, utan kan i lika stor utsträckning gälla frivilligvård. Detta framskymtar i tillsynsrapporter från länsstyrel- serna. I en rapport om kommun refererar Läns- styrelsen i till en handläggare i kommunen som menade att ekonomin numera var mer styrande vid val av vård och behandling jämfört med tidigare: som socialsekreterare tänker man mer på ekonomin än tidigare och erbjuder och försöker moti- vera billigare vårdalternativ.5 När väl LVM-alternativet har valts påverkas placeringarnas längd på grund av dygnsavgiftens storlek, enligt vad fem respondenter uppger. Placeringarna skulle kunna vara längre om priset var lägre, den höga dygnskostnaden gör att vi försöker minska tiden på LVM-institutionen. Sex respondenter anser att ett sätt att råda bot på kostnadsfrågan vore om staten tog över kostnaderna för LVM-vården: Anser att det är ett konstigt system över huvud taget; med att kom- munerna ska betala men staten styr vårdens innehåll. Om staten tog över kostnaden tror jag nog att antalet LVM-ansök- ningar skulle öka markant. 5 Skrivelse från Lst i , dnr 502-1946-00. Kommunerna och LVM – resultat av en enkätundersökning Den fjärde vanligaste kommentaren apostroferar explicit att priset är alldeles för högt. Typ av kommentarer är följande: Priset i det närmaste helt avgörande huruvida LVM tillämpas eller ej. Vårdkostnaden borde ej överstiga 1 600–. Med lägre kostnad skulle lagen tillämpas i högre grad. Missbruksvården i kom- munen har ett mycket ansträngt budgetläge i konkurrens med övrig vård. Vi försöker undvika omhändertagande § 13 pga. den höga dygnskostnaden, så visst påverkar kostnaden. På motsvarande sätt anser många kommunföreträdare att det finns ett direkt positivt samband mellan priset och ansökningsfrekven- sen: En kraftig prissänkning skulle öka antalet ansökningar. Med lägre kostnad skulle lagen tillämpas i högre grad. Det skulle krävas en väsentlig sänkning för att påverka antalet ansök- ningar. En dramatisk prisökning/sänkning skulle minska respektive öka antalet ansökningar om LVM-vård. Priset styr troligen åtminstone omedvetet. Priset påverkar troligen hur snabbt man börjar arbeta med § 27-placering. Kommunernas svar om priskänslighet inför vårdavgiftens storlek kan jämföras med resultatet av den enkätundersökning som den statliga (dir. 1997:113) genomförde . Enkäten hade skickats ut till kommuner med en högre utnyttjan- degrad av LVM-vård (97 stycken), varav deltog i under- sökningen. En majoritet angav att SiS prissättning var mycket () eller ganska viktig () för hur ofta och på vilket sätt som kommunen använde LVM-vården. Av de 44 kommuner som hade bedömt att priset var mycket viktigt eller ganska viktigt ansåg emellertid endast 17 att en lägre prisnivå skulle leda till ett ökat utnyttjande av LVM-vården. konstaterade att kommunernas svar möjligtvis kunde uppfattas som motsägelse- fulla: bör det påpekas att få kommuner anger att priser, ekonomi m.m. varit den direkta orsaken till den minskade platsanvändningen . Nedgången beror enligt kommunerna främst på utbyggnaden av kommunala alternativ /---/. En starkt bidragande orsak till detta – enligt bl.a. uppföljning och utred- ningens egna enkäter – är att kommunerna anser LVM-vården är för dyr i förhållande till vårdresultatet. (SOU 1998:140 s. Kommunerna och LVM – resultat av en enkätundersökning Även externa myndigheter – exempelvis några länsstyrelser och – samt och frivilligor- ganisationer ansåg att SiS prissättning var viktig eller mycket viktig när det gällde användningen av LVM-vården. anser t.ex. att priset är mycket viktigt. Kommunerna tenderar att värdera pris i förhållande till kvalitet när en ansökan om LVM-vård aktuali- seras för grupper som äldre missbrukare. Dessa försöker man i stället vårda genom stöd och skyddat boende på hemmaplan. Inför ansökan som gäller andra grupper, t.ex. personlighetsstörda indivi- der och narkotikamissbrukare, är priset inte lika avgörande, refe- rerade enkätsvar. 13.6Samarbetet mellan socialtjänst och LVM-hem Respondenterna ombads att på en fyrgradig skala ange hur, enligt deras erfarenhet, samarbetet mellan och tutionerna i allmänhet fungerar. Svaren redovisas i tabell 13:9. Erfarenhet av samarbetet mellan socialtjänst och LVM- institutioner. Procentuell fördelning av svar, samt median. (-1) (-2) Vid utarbetandet av behandlings- plan för den enskilde klienten Inför planering av § 27-placering Inför avslutandet av LVM-vården Ungefär fyra femtedelar anser att samarbetet på dessa områden fungerar mycket eller ganska väl. Det finns ingen större skillnad mellan de tre situationerna. Det finns inte heller några skillnader mellan olika kommungrupper i dessa bedömningar. Till fråga 8 i enkätformuläret finns totalt 154 avgivna kommenta- rer vilka ger en mera kritisk bild av rådande förhållanden än resul- tatet av fyra bundna svarsalternativen. Kommentarerna till denna fråga har kategoriserats i tabell 13:10. Kommunerna och LVM – resultat av en enkätundersökning Kategorisering av kommentarer om samarbete med LVM-hemmen Brister hos SiS i utredningar, utbildning, kompetens, metoder, kvalitet etc. För få fall/inga fall, alltför liten erfarenhet för att kunna kommentera Vissa bra, andra dåliga/varierar mycket från institution till institution Ansvars/kompetensfördelningen mellan SiS och är oklar Samarbetet brukar fungera bra Samarbete/kommunikation är dålig/brister/saknas Svårt att samarbeta inför avslutningen och vården efter LVM Det geografiska avståndet – närhetsprincipen satt ur spel SiS gör upp med klienten utan socialsekreterarens deltagande kunskap om klienterna beaktas inte Saknar skriftlig dokumentation och dokumentöverföring SiS angående dubbeldiagnos och psykiatrikompetensen Hur göra med den som sitter av sina med fortsatt missbruk? Problemen beror på den enskilde klienten Anmärkning: 154 kommuner, kommundels-/stadsdelsnämnder har kommenterat de fyra bundna svarsalter- nativen. Respektive svar kan innehålla flera kommentarer. Den mest frekventa kommentaren är en kritik av LVM-institutio- nernas utredningar eller brist på sådana, personalens utbildnings- nivå, institutionernas kompetens. Man anser att: LVM-hemmens metoder för kartläggning/utredning av klienterna måste förbättras, samt motivationsarbetet. som det är nu är LVM avgiftning och dyrt boende. Vi saknar utrednings- och motivationsarbete. De har svårigheter att se klientens enskilda behov och belyser alldeles för lite missbruksproblematiken i behandlingsplanen. LVM-hemmen jobbar inte särskilt mycket med anhöriga och nätverk på hemmaplan. Fler fysiska prov behöver tas och det behöver finnas en rutin över vilka prover som bör tas. Kommunerna och LVM – resultat av en enkätundersökning Respondenterna ifrågasätter professionaliteten hos personalen vid LVM-hemmen. Kommentarerna har ofta innebörden att kvalite- ten generellt bedöms vara låg. I knappt en sjättedel av kommentarerna konstateras, att samarbe- tet varierar från institution till institution, och att samarbetet mel- lan olika LVM-hem skiljer sig avsevärt. Vid LVM-hem där man har flera placeringar kan det fungera bra, men det finns också exempel på motsatta erfarenheter. Kommunföreträdarna anser att deras möjlig- het att välja bort LVM-hem som enligt deras uppfattning fungerar mindre bra är begränsad. Av kommentarerna framgår också att det finns en bristande homogenitet mellan LVM-institutionerna. Skill- naderna är inte specificerade utan förefaller gälla respektive institu- tion som helhet – antingen är den bra eller dålig. Den fjärde mest vanliga kommentaren gäller ansvarsfördelningen mellan och . Dels vem som skall bestämma vad: skulle ha större mandat att avskriva vården, men också vem som har störst kompetens att bedöma vad som är bäst för den enskilde klienten: ska ha en mer aktiv roll i placeringen. Tydligare kommunalt ansvar för § 27-placering. bör ha beslutsrätten för vad klienten behöver för typ av behandling och hur . Respondenterna anser att LVM-hemmet inte i tillräcklig hög grad tar till vara kunskap om den enskilde klienten, och det formas till en anklagelse om att LVM-hemmet kommer över- ens med klienten utan föregående samråd med socialsekreteraren. Detta gäller framför allt inför förestående § 27-placeringar: Tolkning av klientens situation baserad på klientens egen berättelse, ej tidigare erfarenheter från .