sou · GSB368d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Bildtelefoni kan vara ett sätt att öka närvaron trots ibland stora avstånd mellan vårdenheter och kan användas för vårdplanering, utbildning och handledning. Vård och omsorg - faktabakgrund medicin/ televård i hemmet kan möjliggöra förbättrade kontakter med kroniskt sjuka personer genom att de kan koppla upp sig mot sjukhus, vårdcentral eller . Tekniska kommunika- tionslösningar kan även i viss mån minska behov av resor till olika specialister t.ex. för konsultation av logoped eller kontakt med tolk för den som är döv eller som talar ett annat språk än svenska. Ljud och bilder från t.ex. endoskopiundersökningar kan skickas från en distriktssköterskemottagning i glesbygden till en distriktsläkar- mottagning eller till sjukhusspecialister. Röntgenbilder som skickas för bedömning av specialister är ett annat exempel. S.k. e-recept, dvs recept som sänds elektroniskt till apoteken för att spara tid, används av en del landsting. av recepthan- tering sker numera på detta sätt. Trygghetslarmen är ett exempel på en tidig teknisk lösning som möjliggör snabb och enkel kommunikation mellan personer i bo- staden och vårdpersonal. Med hjälp av ny teknik kan man även på distans avläsa hudens temperatur, rörelse och puls genom utrust- ning som kan bäras runt handleden. Om personen trycker på larmet eller om värdena avviker från det normala, aktiveras larmet och sänder informationen till avsedd larmmottagare. Tekniken kan möjliggöra att personer med sammansatta vårdbehov känner sig tryggare och kan stanna hemma i större utsträckning . Genom modern teknik kan personer snabbare komma i kontakt med sjukvården och den ansvarige läkaren kan få ett bättre besluts- underlag för ordination av åtgärder. personal kan spara tid genom handdatorer som snabbt möjliggör viktig information. Genom elektroniska kort registreras insatser under hembesöket vilket underlättar administ- rativa rutiner för ekonomi och redovisning. Vård och omsorg - faktabakgrund Ny teknik ersätter inte personlig kontakt Ny teknik kan och ska inte ersätta personliga kontakter. Rätt an- vänd kan ny teknik dock ge ökade möjligheter i situationer som t.ex. konsultation och handledning, för att öka kvaliteten i vård- processen, minska behovet av resor för såväl vårdbehövande som personal, utnyttja kompetens på distans, säkra akut omhänder- tagande och samordna kompetens i vårdplaneringen. för- bättras möjligheterna till uppföljning av verksamheter såväl kvan- titativt som kvalitativt och ekonomiskt. En utförlig sammanställ- ning över olika IT- projekt som pågår i landet finns i en rapport från Carelink.213 213 nr 4/2002. IT-stöd för vård i hemmiljö 2002 – exempel från svenska kommuner. Vård och omsorg - faktabakgrund I detta kapitel ges exempel på pågående regional och lokal forsknings- och utvecklingsverksamhet gällande vård och omsorg om äldre. Vidare beskrivs behovet av mer evidensbaserad kunskap och behovet av ett utvecklat samarbete mellan forskning, utbildning och arbetsliv för att garantera långsiktighet och kvalitet. Genom en långsiktig och stabil finansiering kan regionala FoU-enheter ha en nyckelroll när det gäller att samla och sprida resultat av forsknings- och utvecklingsarbete så att det kommer till praktisk användning. Med sina begränsade resurser är den kommunala FoU-verksamheten dock särskilt sårbar. Ett framtida statligt basstöd kan därför ses som önskvärt och angeläget. I den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) beskrevs läget inom forskning och vård kring äldre vårdbehövande på följande sätt: Ett genomgående drag när det gäller det nuvarande läget inom forsk- ningen kring vården och omsorgen om de vårdbehövande äldre är bristen på resultat som beskriver sammanhang och helhet. Det mesta av den forskning som bedrivits belyser enbart avgränsade aspekter på äldreomsorgssystemet. Möjligheterna är begränsade när det gäller att med hjälp av denna information besvara frågor som gäller hur väl äldreomsorgen täcker behoven, hur den egentligen fungerar, hur resur- serna används och vilket resultat insatserna ger. I handlingsplanen redovisades behov av att stödja regional och lokal forsknings- och utvecklingsverksamhet inom äldreomsorgen. Två ansatser bedömdes särskilt angelägna; dels en utveckling av försöksområden där vården och omsorgen noggrant följs upp, analyseras och vidareutvecklas från ett helhetsperspektiv, dels för- söksverksamheter med inriktning på att utveckla vårdkvalitet. Behov av mer kunskap om äldre med sammansatta vårdbehov I en inventering utförd av SBU om tillgången till evidensbaserad äldrevård214 konstateras att det vetenskapliga underlaget är oklart för den patientgrupp som konsumerar mest sjukvård och som lider av sammansatta vårdbehov. Det brister såväl i bedömningskunskap som i behandlingskunskap när det gäller personer som är och 214 SBU rapport : 163. En inventering av det vetenskapliga underlaget. Vård och omsorg - faktabakgrund Områden som lyfts fram är palliativ vård, konfu- sion/delirium, kronisk smärta, tillstånd av undernäring, Parkinsons sjukdom, högt blodtryck, urininkontinens, hjärtsvikt och osteo- poros. Andra områden är rehabilitering inklusive hjälpmedel, akut geriatrik och samordnad vårdplanering. Inventeringen pekar på vikten av behandlingsstudier som belyser effekterna hur olika sam- tidigt givna läkemedel fungerar för de äldre. Läkemedelsrelaterade problem är en av de vanligaste orsakerna till att äldre behöver vård vid sjukhus. Det saknas analyserande, förklarande och teoriprövande forsk- ning. Det finns också ett mycket stort behov av långsiktig kun- skapsuppbyggnad när det gäller teorier, metoder och tillämpning. Det behövs mer kunskap om vilka behandlingsmetoder som gör mest nytta för äldre personer. Det gäller särskilt personer med ned- satt autonomi som behöver särskild uppmärksamhet på grund av syn- och hörselsvårigheter samt demenssjukdom. FoU-tjänster för samspel mellan forskning, utbildning och praktik FoU-tjänster, såsom kliniska lektorat finn sin rättade i några kom- muner. FoU-tjänster för t.ex. sjukgymnaster, arbetsterapeuter, sjuksköterskor och socionomer i den praktiska verksamheten kan bidra till att organisera, samordna och utveckla såväl förebyggande- , sociala-, medicinska- som rehabiliterande insatser för äldre med många och sammansatta behov. De kan även skapa förutsättningar för ett lärande kring samspelet mellan forskning och praktik och för att omsätta forskningsbaserad kunskap i praktiken. Nationella forskningsinstitut inom äldreområdet I den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) bedömde regeringen att äldreomsorgsforskningen var av alltför begränsad omfattning i förhållande till de mycket stora behov av kunskap som finns inom området. föreslog därför en förstärkning av forskningen inom äldreområdet och an- slog medel för inrättandet av två nationella forskningsinstitut, det ena vid (Tema Äldre och Åldrandet) och Vård och omsorg - faktabakgrund det andra i () där och är huvudmän. Syftet med äldreforskningen är att den ska få en fast förankring inom universiteten och att den därmed ska bli mer synlig, inspire- rande och skapa förutsättningar för en nyrekrytering av forskare inom området. De nationella forskningsinstitutens uppgifter är att bedriva forskning och forskarutbildning samt svara för ett nätverk av forskare. I den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) beviljades fyra huvudmän215 stimulansbidrag för att bygga upp vertikala områdesdatabaser inom äldreområdet. Data- baserna syftar till att beskriva och följa de äldres hälsa, funktionsförmåga och behov av vård och omsorg samt hur dessa tillgodoses genom insatser av anhöriga, kommun och landsting. För koordinering av arbetet har det skapats en gemensam projekt- organisation – SNAC, Study on Aging and Care. Insamlingen av data inom ramen för projektet görs dels ut- ifrån ett befolkningsperspektiv och dels utifrån ett vårdsystem- perspektiv. Genom ansatsen att studera åldrandet och uppkomsten av vårdbehov i sitt biologiska, ekonomiska och sociala sammanhang med hela den äldre befolkningens vårdkontakter blir det möjligt att jämföra dem som får vård och omsorg med övriga äldre. I den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjuk- vården (prop. 1999/2000:149) beslöt att stärka primär- vården och den kommunala äldreomsorgen genom stöd till forsk- nings- och utvecklingsarbete och förbättrade möjligheter till kom- petensutveckling och fortbildning. I avtal med staten har lands- tingen och kommunerna tagit på sig att fullfölja utvecklingen av primärvården. Som ett led i att befrämja utvecklingen av primär- vården inrättades ett familjemedicinskt institut, Fammi, som stöd 215 Gerontologiskt Centrum, , Primärvårdens FoU-enhet i och Stiftelsen . Vård och omsorg - faktabakgrund till de anställda och huvudmännen. Fammi är ett treårigt projekt . Fammi verkar som en nationell mötesplats för alla som arbetar i den svenska primärvården inklusive hälso- och sjukvård. Huvuduppgiften är att samla och sprida kunskap. Vidare att verka för att utveckla kompetens och teamarbete i kommunernas och landstingens primärvård. Folkhälsoarbete ingår också i uppdraget. Fammi har bildat ett nätverk för anställda inom landstingen och kommunerna och samlar och sprider information via Internet, seminarier och konferenser. Fammi driver också projekt och ut- redningar. Fammi arbetar t.ex. i ett projekt tillsammans med sju landsting för att undersöka hur förutsättningarna för fortbildning ser ut och hur fortbildning och kompetensutveckling på ett struk- turerat sätt kan genomföras i ett landsting. Fammi deltar också i uppbyggnaden av ett forsknings- och utvecklingscentrum i . Centrumet ska bli en mötesplats för alla personalgrupper i såväl som landstingsdriven primärvård. Äldrefrågor står i fokus. Lokala och regionala FoU-centra har ett stort antal regionala forsk- ningsmiljöer vuxit fram i landet. inventerade Forskningsråd offentligt finansierade FoU-organisationer och fann då 82 FoU-verksamheter.216 finns några till. Dessa är huvudsakligen verksamma inom antingen sjukvård eller social- tjänst. De speglar ett växande engagemang hos landsting och kom- muner när det gäller forskning och forskningspolitik. Utöver att producera ny kunskap spelar dessa centra en viktig roll genom att skapa mötesplatser mellan forskare och praktiker och mellan fors- kare från olika discipliner samt berörda medborgare. Därmed över- bryggas klyftor mellan forskning och praktik. 216 Forskningsråd 2000. Framväxten av nya FoU-miljöer utanför universitet och högskolor. Vård och omsorg - faktabakgrund Staten har genom ekonomiska bidrag aktivt medverkat till en eta- blering av ett antal av dessa nya FoU-enheter. I den Nationella handlingsplanen för äldrepolitik (prop. 1997/98:113) fördelades stimulansmedel för attt bygga upp regionala forsknings- och ut- vecklingscentra inom äldreområdet. Syftet med stödet var att få till stånd en långsiktig kunskaps- och kompetensuppbyggnad för att främja hög kvalitet och effektivitet i resursutnyttjande. Som angelägna områden för forskning och utveckling nämndes praktiska vård- och omsorgsarbetet, arbetsledning, alternativa vårdmodeller, boendeformer samt former för samverkan i vård- kedjan. En grundläggande förutsättning för att erhålla bidraget är att verksamheten inriktas mot äldres vård och omsorg och att dess verksamhet är resultat av samverkan mellan kommuner och lands- ting i samarbete med universitet och högskolor. Ett villkor är också att även kommuner, landsting och andra intressenter tillsammans anslår minst motsvarande belopp till enheternas verksamhet. har på regeringens uppdrag fördelat 47,5 mnkr för åren 2003–2004 som stimulansbidrag till 18 FoU-centra inom äldreområdet. har också i uppdrag att följa verk- samheten. I en rapport har bedömt FoU-centrumens verksamhet utifrån insamlade verksamhetsbe- skrivningar. avser att återkomma med en analys av verksamheternas kvalitet rapport. Länkar mellan högskola och äldrevård Denna första utvärdering visar att FoU-centrumen är på god väg i sin etablering. Fjorton centra med viss FoU-tradition bedriver FoU-arbete utifrån de äldres behov och med inriktningen att främja personalens lärande i arbetet. Två FoU-centra rekryterade medarbetare inför verksamhetsstart medan två centra ännu är i sin planerings- eller projekteringsfas. Nya sam- verkansformer mellan huvudmännen har utvecklats och kontak- terna med högskolan har fördjupats och konkretiserats. håller för troligt att FoU-centra håller på att ut- vecklas till den länk mellan den praktiska vården och omsorgen samt universiteten och högskolan som eftersträvas. Uppföljning av FoU-centra inom äldreområdet. Vård och omsorg - faktabakgrund hållande till de mål och villkor som ställt för stimulans- bidragen visar lägesrapporten att målen är på god väg att uppnås. Organiserat brukarinflytande är dock blygsamt förekommande men FoU centrumen redovisar konkreta ambitioner på att även utveckla detta område. Behov av långsiktig och stabil finansiering Finansieringen av FoU-centrumen regleras i avtal mellan huvud- männen. Det statliga stimulansbidragets andel av budgeten för verksamheten varierar mellan . Det finns en tydlig tendens att ju mer etablerat centrumet är desto lägre är stimulansbidragets andel i den totala budgetomslutningen. tenderar intäktsfinansieringen att öka och bidrar då alltmer till att finansiera verksamheten. Enligt förefaller denna utveckling att vara långsam varför stimulansbidraget torde utgöra ett viktigt komplement för den framtida finansieringen. Någon form av permanent statligt basstöd ses som angeläget för FoU-centrumens långsiktiga överlevnad. Även ledningen för flera FoU-centra uttrycker farhågor då stimulansbidraget upphör. Möjligheten för huvudmännen att i ökande grad svara för verksamhetens finansiering genom anslag och uppdrag torde knappast öka utifrån de ekonomiska prognoser som presenteras beträffande utvecklingen i kommuner, landsting och regioner. Att etablera FoU-verksamhet tar tid och i takt med att verksam- heten finner sin form och blir vedertagen kommer dess resultat och effekt bli alltmer synlig. betonar i sin delrapport från Nationellt stöd för kunskapsutveckling inom socialtjänsten218 värdet av FoU-verksamhet men att sådan verksamhet genom sina begränsade resurser är särskilt sårbar. Ett framtida stat- ligt basstöd till FoU-enheterna anses därför som angeläget. Stödet bör utformas så att det för ett utvecklat samarbete mellan forskning, utbildning och arbetsliv för att garantera långsiktighet och kvalitet. FoU-enheterna kan ha en nyckelroll när det gäller att samla och sprida resultat av forsknings- och utvecklingsarbete på ett sådant sätt så att det kommer till praktisk användning. De skulle kunna fungera som mottagarorganisationer för natio- nella riktlinjer och andra evidensbaserade underlag och i samverkan 218 Socialsatyrelsen 2003. Nationellt stöd för kunskapsutveckling inom . Rapport till regeringen avseende det treåriga regeringsuppdraget. Vård och omsorg - faktabakgrund med landsting och kommuner stimulera till att dessa omsätts i det lokala förnyelse- och förbättringsarbetet. Enligt utredningen om innovativa processer219 behöver rutiner byggas upp för en kontinuerlig dialog mellan kommuner och landsting å ena sidan och högskolan å den andra där båda parter kan ta del av varandras erfarenheter så att forskningsresultaten får möj- lighet att verka. I landstingen finns en lång tradition gällande forsknings- och utvecklingsarbete, men det gäller främst läkarna. Enligt utredningen behöver den övriga vårdpersonalens koppling till forskningen förstärkas och disputerad personal behöver tas till vara som en kompetensresurs på ett bättre sätt än . 219 SOU 2003:90. Betänkande av utredningen om innovativa processer. Vård och omsorg - faktabakgrund Erfarenheter av tidigare skatteväxlingar Detta kapitel innehåller en översiktlig beskrivning av den metodik för en ekonomisk reglering som var aktuell vid Ädelreformens genom- förande samt erfarenheter av de skatteväxlingar som genom- fördes i samband med att och region bildades . Den ekonomiska regleringen av Ädelreformen Äldredelegationen (prop.1987/88:176) fick uppdraget att analysera konsekvenser av ändringar i ansvarsfördelning mellan kommuner och landsting enligt Äldreberedningens förslag. Äldre- delegationens förslag om ändrad ansvarsfördelning för vård och omsorg av äldre och funktionshindrade innebar omfattande eko- nomiska konsekvenser för kommuner och landsting (prop.1990/91:14). En ekonomisk reglering var en förutsättning för att Ädelreformen skulle kunna genomföras. Regleringen bestod av en kombination av förändringar av kommunernas och landsting- ens skattesatser, av det nationella skatteutjämningssystemet samt av statsbidragen till kommuner och landsting. Dessutom infördes mellankommunala utjämningssystem som reglerade resursfördel- ningen inom respektive län. Skatteväxling från landsting till kom- munerna i respektive landstingsområde användes som metod för att reglera resursöverföringen (prop.1990/91:150, bilaga 1:3och bilaga 1:4, 1990/91:SoU25). De instrument som användes för den eko- nomiska regleringen var följande: Reducering av ersättningen från sjukförsäkringen till lands- tingen, den s.k. Dagmarersättningen. Nytt statsbidrag för service och vård till äldre och handi- kappade i kommunerna Mellankommunalt system för kostnadsutjämning. Vård och omsorg - faktabakgrund Lokala överenskommelser om uppgiftsfördelning Resursöverföringens totala omfattning kunde fastställas först efter det att kommuner och landsting kommit överens om avgräns- ningen av uppgiftsfördelningen och själva beräknat kostnaderna för den. De resurser som användes för den verksamhet som flyttades över från landsting till kommuner skulle följa med och motsvara de beräknade nettokostnaderna för denna verksamhet. Varje kommun skulle få ett finansiellt utrymme som motsvarade driftskostnaderna för den övertagna verksamheten. Huvudmännen skickade in uppgifter till om sina överenskommelser om omfattningen av verksamheterna som skulle överföras till kommunerna samt kostnaderna för dessa. Om man inte lyckades komma överens fanns möjlighet att vända sig till en av regeringen inrättad myndighet som hade uppgiften att ta ställning de tvister som uppkommit. Delegationen fick ta ställning till 589 tvister som rört förhållanden i 117 kommuner. I 10 län var huvudmännen överens om samtliga frågor. De flesta tvister rörde gränsdragningen mellan somatisk långtidssjukvård och omfatt- ningen av den hemsjukvård som skulle överföras till kommunerna. Vanliga tvister var också hur samverkansavtalen skulle regleras. Omfattningen av den verksamhet som skulle överföras visade sig variera avsevärt mellan olika kommuner och landsting beroende på skiftande servicenivå, olika sammansättning av vården samt på olika kostnader för att producera vården. Minskningen av landstingens verksamhet blev därför olika stor och de resurser som fördes över varierade mellan kommunerna. Kostnaderna för landstingens verksamheter som överfördes till kommunerna fördelades lika mellan dem som bodde i landstings- området. I den mån höga kostnader för verksamheten i en kom- mun berodde på befolkningsstruktur, geografiska faktorer eller andra faktorer som kommunen inte kunde påverka, skulle kostna- derna utjämnas. Kommunerna skulle därigenom få likartade förutsättningar att klara reformens nya åtaganden. Vård och omsorg - faktabakgrund leda till lägre kostnader för såväl den kommunala sektorn som samhället bl.a. genom de möjligheter till samordning av resur- serna som gavs (prop.1990/91:14). Den verksamhetsvolym som låg till grund för resursöverföringen hämtades års bokslut, men med viss hänsyn till föränd- ringar som skedde . bokslut om- räknades till kostnadsläge på basis av faktiska och för- väntade prisförändringar och löner. Kostnadsberäkningen om- fattade samtliga kostnader för verksamheten inklusive central administration, dvs. både de kostnader som var direktbokförda i bokslut på aktuell verksamhet och de kostnader som inte var fördelade på olika verksamheter. Statsbidragen till landstingen enligt den så kallade Dagmaröverens- kommelsen reducerades med sammanlagt . Det finansiella utrymme som frigjordes genom sänkningen utnyttjades för att öka ramen för statens bidrag till kommunernas äldre- och handikappomsorg. Utrymmet användes till generella statsbidrag, skatteutjämningsbidrag samt till riktade stimulansbidrag till kommunerna. Det generella statsbidraget till kommunernas äldre- och handi- kappomsorg lades om från att tidigare ha fördelats i relation till antal årsarbetare i social hemhjälp och antal ålderdomshemsplatser i respektive kommunen. Statsbidraget fördelades efter behovskriterier som antal i kommunen bosatta personer i de högre åldrarna, den relativa andelen ensamboende äldre, andelen förtidspensionärer samt kommunens glesbygdsgrad. Syftet var att ge kommunerna likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten. I samband med omläggningen tillfördes detta system ca i ökade statsbidrag. Kommunerna fick också ett stats- bidrag till varje kommuns faktiska kostnader för betalningsansvaret för medicinskt färdigbehandlade patienter. Vård och omsorg - faktabakgrund , 500 miljoner 1993 och 300 miljoner 1994. Skatteutjämningens syfte är att skapa så lika ekonomiska förutsätt- ningar som möjligt för den kommunala verksamheten i landets olika delar trots skiftande förhållanden. Även före Ädelreformen tog skatteutjämningssystemet hänsyn bland annat till befolkning- ens åldersstruktur i kommunen. En förändring av systemet gjordes så att antalet äldre i de högsta åldersgrupperna kom att väga tyngre vid beräkningen av kommunernas skatteutjämningsbidrag. Föränd- ringen innebar att kommuner med stor andel äldre i befolkningen fick ett relativt högre skatteutjämningsbidrag. Någon hänsyn togs inte till att ansvarsfördelningen mellan kommuner och landsting blev olika i länen. Skatteutjämnings- systemet tog således inte då och tar inte heller hänsyn till om kommunen övertagit ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende från . Beräkningsunderlaget för skatteutjämningsbidraget till kom- munerna tillfördes som det för landstingen minskades med . Staten tillförde mellanskillnaden på . Skatteväxlingen och skatteutjämningssystemet var tillsammans inte tillräckliga instrument för att varje kommun skulle få täckning för sitt nya åtagande . Därför infördes även ett mellankom- munalt system för omfördelning av resurser mellan kommunerna. Syftet var att systemet , 1993–97, skulle ge kommunerna möjlighet att gradvis anpassa sig till en behovsbaserad fördelning av statens stöd till kommunerna. I systemet fördelades resurser enligt samma behovskriterier som statsbidraget till service och vård till äldre och handikappade, dvs. antal i kommunen bo- satta personer i de högre åldrarna, den relativa andelen ensam- boende äldre, andelen förtidspensionärer samt kommunens gles- bygdsgrad. Vård och omsorg - faktabakgrund Den mellankommunala utjämningen trädde in efter det att effekterna av övriga förändringar kunnat avläsas dvs. effekterna av skatteväxlingen och förändringarna av skatteutjämnings- och stats- bidragssystemen. Kommuner som blev överkompenserade i för- hållande till de kostnader man fick för de övertagna verksam- heterna fick avstå resurser till de kommuner som inte fick tillräck- ligt med resurser för att klara kostnaderna för sina åtaganden. Ut- jämningen skulle ske både mellan län och inom länen. Ädelreformens förslag berörde ett mycket stort antal anställda vilket krävde omfattande informations- och utbildningsinsatser. avsattes under vardera budgetåren 1990/91 och 1991/92 för personalutvecklingsinsatser. Dessutom inrättades ett statsbidrag på sammanlagt för att stimulera utbyggnad och ombyggnad av institutioner i av- sikt att alla som så önskade skulle kunna få bo i eget rum.