sou · GSB383d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Men det kan också finnas en risk för oönskad passi- vitet till följd av omfattande användning av datorer, Internet och tv. Det är därför viktigt att långsiktigt följa barnens användning av IT och konsekvenserna av denna. Tillgången till IT är hög i . , , har i en aktuell studie samlat information om tillgången till och användningen av Internet inom ramen för det så kallade World Internet Project16. Studien visar att är ett av de 16 är ett forskningssamarbete som omfattar drygt tjugo länder. Den aktuella studien baseras på uppgifter från 14 länder, bland annat och de stora nord- och sydeuropeiska länderna, samt och . Samtliga hör till de 40 rikaste länderna i världen. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik mest Internettäta länderna i världen. I , liksom i de flesta andra länder, har de flesta unga, välutbildade och välbeställda till- gång till Internet. Bland den fjärdedel av befolkningen med högst inkomst i har tillgång till Internet, mot för den fjärdedel av befolkningen med lägst inkomst. Sammantaget har cirka två tredjedelar av befolkningen tillgång till Internet. WII genomförde på uppdrag av Statskontoret en studie Svenskarna och Internet 2003. I denna undersökning studerade man dem som inte har tillgång till dator eller Internet. Det var ingen skillnad mellan män och kvinnor, där- emot var det betydligt fler äldre () som inte har till- gång till dator jämfört med övriga åldersgrupper. Någon analys av huruvida personer med funktionshinder var överrepresenterade i gruppen som inte har tillgång till dator eller Internet har inte gjorts. Enligt en enkätundersökning som genomförde uppgav av med- borgarna i åldern 16 att deras hushåll använde dator i hem- met. Internet användes av av medborgarna (både från arbetet och hemmet). Om man bara ser till tillgången i hem- men hade av hushållen tillgång till Internet hemifrån. Tillgången till och användningen av Internet varierar mellan åldersgrupperna. Det är de äldsta medborgarna som har minst till- gång till Internet medan de yngsta har störst tillgång (Statskonto- ret, 2003). Ytterligare undersökningar om tillgången till och användningen av IT har gjorts. Bland annat har genomfört en undersökning om privatpersoners användning av datorer och Internet (, 2004). Enligt Un- dersökningar av levnadsförhållandena () i det av SCB publi- cerade materialet hade 2002 av personer i åldern 16 tillgång till en dator i hemmet. Tillgång till Internet i hemmet hade . Enligt SCB-undersökningen Privatpersoners användning av datorer och Internet 2003 har av alla personer i åldern 16 tillgång till dator i hemmet. av alla personer i åldern 16 har tillgång till så kallade personaldato- rer, d.v.s. datorer som hyrs via arbetsgivaren genom ett månatligt löneavdrag. Tillgång till Internet i hemmet har av alla personer i åldern 16 . Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Underlag för en tillförlitlig och samlad bild av tillgången till och användningen av IT bland personer med funktionsnedsättning saknas. har i sin rapport klyftor – förr, nu och (2003) identifierat olika grupper som har mindre tillgång till datorer och Internet. De har undersökt vilka hinder respektive grupp möter samt hur man kan undanröja dessa hinder. Rapporten anger att de digitala klyftorna i samhället om- fattar; funktionshindrade, äldre, kvinnor, lågutbildade och lågin- komsttagare, de som ej bor i tätort eller storstad samt invandrare och svenska etniska minoriteter. Enligt rapporten beror de olika typerna av hinder för att använda Internet på faktisk tillgång, egen kunskap och upplevda motiv för användning. Undersökningar som genomfört i sam- arbete med gör att det finns vissa uppgifter om tillgången till datorer och Internet bland personer med funk- tionshinder. Uppgifterna är baserade på data från ULF-undersök- ningarna. I material /2001 framkommer att funk- tionshindrade har tillgång till datorer och Internet i lägre utsträck- ning än befolkningen i allmänhet. En mätning som gjordes för åren 1998/99 uppvisar i stort sett samma relation mellan funktions- hindrade och icke funktionshindrade, även om tillgången till Inter- net då var lägre för samtliga grupper. I tabellerna 9.1 och 9.2 åter- finns uppgifter gällande åren 2000/2001. Tabell 9.1 Tillgång till Internet i hemmet bland funktionshindrade och ej funktionshindrade /2001 Tabell 9.2 Tillgång till datorer i hemmet bland funktionshindrade och icke funktionshindrade /2001 Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik SCB och menar att den främsta förklaringen till det lägre datorinnehavet för personer med funktionshinder är att dessa har sämre arbetslivsresurser än andra. De subventionerade personalinköpen av hemdatorer möjliggjorde an- skaffning av datorer till hemmet för många anställda. HI menar vidare att en slutsats kan vara att samhället bör ge ett riktat stöd till personer med funktionshinder så att de i ökad omfattning kan få tillgång till dator och Internet i hemmet (, 2001). Ambitionen för den svenska handikapp- och IT-politiken är att tillgången till datorer och Internet skall vara jämförbar för personer med funktionshinder och övriga medborgare. Ingen bör uteslutas från informationssamhället. Detta överensstämmer med målen för eEurope, se avsnitt 9.2.3. Frågan om subventionerade datorinköp aktualiserades bland annat av Handikappförbundens samarbetsorgan vid en hearing om ny IT-politik anordnad av regeringens IT-politiska strategigrupp . Olika ansträngningar har gjorts för att möjliggöra inköp av dato- rer till förmånliga villkor för äldre och personer med funktionshin- der. Avtal mellan brukarorganisationer och datorleverantörer före- kommer, vilka möjliggör köp till reducerad kostnad för organisa- tionens medlemmar. erbjuder till exempel sina medlemmar olika typer av datorpaket. Genom Åter- vinningsprojektet erbjuder Handikappförbundens samarbetsorgan möjligheten till återanvändning av begagnade datorer. Föreningar, förtroendevalda och medlemmar i handikapprörelsen kan köpa ut- rustning från . Vissa av de datorer som funktionshindrade personer använder har tillhandahållits och finansierats genom samhällets försorg. Per- sondatorer tillhandahålls under vissa förutsättningar som hjälpme- del med offentlig finansiering. En närmare redogörelse för ansvarsförhållanden, lagar, regler och praxis när det gäller tillhandahållandet av datorer som hjälpmedel återfinns i avsnitt 9.6. Uppgifter om antalet förskrivna datorbase- rade hjälpmedel återfinns i avsnitt 9.7. tillsattes en arbetsgrupp inom Justitiedeparte- mentet med uppgift att följa och främja utvecklingen av demokra- tiska processer med stöd av IT. Arbetsgruppens uppdrag har varit brett. Bland annat har uppgiften varit att lämna förslag om hur medborgarna (till exempel äldre och personer med funktionshin- der) kan få ökad tillgänglighet till IT. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik gruppen betonas att det är viktigt att uppmärksamma att resurs- svaga eller på annat sätt utsatta grupper i samhället, till följd av ex- empelvis otillräckliga kunskaper eller avsaknad av tillgång till dato- rer, inte i samma utsträckning som övriga medborgare kommer i åtnjutande av de positiva sidorna av den snabba IT-utvecklingen. Arbetsgruppen har i form av ett handlingsprogram lagt fram ett förslag till strategi för att minska de digitala klyftorna. Några av de presenterade förslagen i nämnda program har anknyt- ning till utredningens uppdrag. Gruppen anser till exempel att en översyn över de ekonomiska förutsättningarna för datorinnehav med tillhörande Internetabonnemang bör göras och att Internet- abonnemang och datorinnehav bör bland annat inrymmas inom socialbidragsnormen. Vidare anser arbetsgruppen att Hem-PC- reformen i lämplig form bör fortsätta och eventuellt utvidgas till att även inkludera de som har beskattningsbar inkomst, men saknar arbetsgivare. Arbetsgruppen poängterar vidare att en grupp som är särskilt ut- satt när det gäller kostnaden för att vara uppkopplad mot Internet är personer med funktionshinder eftersom bredband är en nödvändig förutsättning för deras användning av Internet. Detta med anledning att de tjänster som underlättar för funktions- hindrade ofta kräver ljud, bild och/eller video vilket kräver en hög överföringshastighet. Gruppen drar slutsatsen att särskilt ekono- miskt stöd bör finnas för personer med funktionshinder som kräver bredband för att möjliggöra användandet av Internet. IT förekommer inte som ett eget område i Förordning (2001:100) om den officiella statistiken (Statistikförordningen). I de undersökningar som regelbundet genomförs av tillgången till datorer och Internet bland medborgarna finns – med undantag för nämnda studier ovan – inga uppgifter som visar förhållandena vad avser tillgång till IT för personer med funktionsnedsättning. Det går därför inte att bedöma om gruppen kommit ikapp eller ytterligare halkat efter andra grupper i samhället när det gäller till- gången till IT. Tillgången till datorer och Internet är viktig att följa. Det är exempelvis viktigt att belysa riskerna för att grupper av Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik medborgare inte kan utnyttja den offentliga sektorns e-tjänster (24-timmarsmyndigheten) – något som bland annat poängteras av Statskontoret. I den tidigare nämnda studien gällande privatpersoners använd- ning av Internet och datorer har SCB samlat uppgifter om IT-an- vändning med avseende på ett stort antal aspekter. Man har stude- rat skillnader i kön, utbildning och ålder. Uppgifter om skillnader i IT-användning mellan grupper som har respektive inte har ett funktionshinder saknas dock. När det gäller SCB:s undersökning av privatpersoners använd- ning av datorer och Internet kan noteras att denna un- dersökning genomförts i ett antal andra europeiska länder inom ramen för EU-samarbetet. Arbetet med att samordna genomföran- det av undersökningarna i de olika länderna åvilar EU:s statistik- byrå . genomför regelbundet två undersök- ningar som är av intresse i sammanhanget. Dels genomförs s.k. levnadsnivåundersökningar (), dels genomförs undersök- ningar om situationen på arbetsmarknaden för personer med funk- tionsnedsättning. När det gäller levnadsnivåundersökningarna inkluderar dessa frågor om tillgången till datorer och In- ternet i hemmet. Undersökningsgrupper är de mellan 16 . Barn ingår inte. Frågorna om funktionshinder är så utformade att man sannolikt endast lyckas identifiera vissa av målgrupperna. Frågor som syftar till att identifiera personer som uppfattar sig ha läs- och skriv- svårigheter, tal- och kommunikationssvårigheter eller kognitiva funktionshinder ingår till exempel inte. De frågor som ingår rör hörsel- eller synnedsättning samt rörelsehinder, framför allt vad avser nedsatt förmåga till självständig förflyttning. har regeringen givit AMS i uppdrag att vart- annat år låta genomföra en undersökning om funktionshindrades situation på arbetsmarknaden. I denna undersökning, som genom- förs av SCB, ingår personer i åldrarna 16 . Frågorna om funk- tionshinder är utformade så att man sannolikt fångar fler personer i målgrupperna än i ovan nämnda levnadsnivåundersökningar. Fråge- formuläret innehåller ett antal frågor rörande behovet av hjälpmedel och anpassningar på arbetsplatsen liksom frågor som gäller hur väl detta behov är täckt. Frågor om tillgång till datorer och Internet i hemmet ingår inte. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Aktörerna och deras ansvar När det gäller statistik över IT-användning bland medborgarna görs datainsamling och analyser av flera olika aktörer, som Statis- tiska Centralbyrån, SCB, lys, , , , med flera. Ingen av dessa samlar och redovisar dock regelbundet statistik över funktions- hindrade personers tillgång till IT eller användning av IT. Nedan beskrivs ett antal aktörer som samlar in statistik inom IT- området. Beskrivningen bygger på uppgifter från Statskontorets rapport (2003) Den offentliga sektorns service på Internet. , , har ett övergripande ansvar för all officiell statistik. I det ansvaret ingår att samordna och stödja det svenska systemet för officiell statistik. Inom området informa- tionsteknik genomför SCB undersökningar om privatpersoners respektive företagens tillgång och användning av datorer och Inter- net. SCB har också ansvaret för de svenska delarna av de interna- undersökningarna inom IT-området. I slutbetänkande föreslås SCB få i uppdrag att, i kontakt med , göra en förstudie om den framtida IT-statistiken. SCB startade ett IT-nätverk som skall verka för samordning av statistik för att beskriva det framväxande informationssamhället. Nätverket har ett arbetsutskott med SCB, och . , , har statistikan- svaret för området Transporter och Kommunikationer enligt Statistikförordningen. I regleringsbrevet för anges att skall göra utredningar, analyser samt utveckla planerings- och be- slutsunderlag inom politikområdet IT, tele och post. har i uppdrag att ta fram en publikation som beskriver utveckling och nuläge vad gäller IKT i . Redovisningen har skett i publikationen Fakta om informations- och kommunikations- teknik i (). Enligt uppgift från finns det inget uppdrag som avser någon publikation . slutredovisade även ett uppdrag om att utreda upp- byggnaden av ett samlat system för statistik om modern informa- tions- och kommunikationsteknik. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik , , har statistikansvaret för näringslivsområdet. I sitt regleringsbrev för fick ITPS även ett uppdrag att utvärdera den svenska IT-politiken. ITPS har med anledning av detta uppdrag genomfört ett utvärderingsprojekt som slutrapporterades och skall ge underlag för en diskussion om omfattning och inriktning av det politiska åtagandet, såsom roll- och ansvarsfördelning mellan regering, myndigheter och kommuner, samt styrning, finansiering och uppföljning av IT- politiken. IT-politiken har i detta uppdrag delats in i fem teman: 1.Ett informationssamhälle för alla 4.IT-politiken i ett internationellt komparativt perspektiv 5.De långsiktiga konsekvenserna av IT-utvecklingen på samhället. , , har ett sektorsansvar inom postområdet och området för elektronisk kommunikation. Inom IT-området följer PTS hur tillgängligheten till IT-infrastruktur med hög över- föringskapacitet utvecklas samt utvecklingen av IT-säkerheten i . PTS har inget statistikansvar men tar fram uppgifter inom IT-området för sin egen verksamhet. Statskontoret har ansvar för viss statistik över offentlig sektor. Statskontoret följer också utvecklingen av den elektroniska för- valtningen. tar fram viss statistik inom hjälpmedelsom- rådet. Bland annat samlar institutet statistik över förskriv- ning av datorbaserade hjälpmedel vid syncentraler. har haft i uppdrag att främja en bred användning av informationsteknik i . Kommissio- nen har bland annat genomfört ett antal kartläggningar för att be- skriva användningen av IT bland befolkningen. Uppdraget löpte ut . Regeringen beslöt att tillsätta en IT-politisk strategi- grupp som skall vara pådrivande när det gäller den fortsatta utveck- lingen av det svenska informationssamhället. I gruppens verksam- hetsplan framhålls betydelsen av kontakter mellan de olika depar- tementen, bland annat för att öka medvetenheten om behovet av IT-statistik för att följa och följa upp utvecklingen inom olika politikområden. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik SCB har som svensk representant i ett samarbete mellan de nor- diska länderna deltagit i utarbetandet av en gemensam modell för en enkät avseende IT-användningen i offentlig sektor. I handlingsprogrammen eEurope 2002 respektive eEurope 2005 (se avsnitt 9.2.4) ingår ett antal indikatorer. har gjort ett antal mätningar vad avser indikatorernas värde för EU-länderna. SCB har samlat in uppgifter till om privatpersoners tillgång och användning av IT. Enligt sina direktiv skall utredningen beakta målen för eEurope. Målen för eEurope är att medborgarna skall inkluderas i informa- tionssamhället. Undersökningar har visat att tillgången till datorer och Internet i hemmet är lägre bland personer med funktionshin- der i än i befolkningen i allmänhet. Enligt min mening är det angeläget att öka tillgången till datorer bland personer med funktionshinder. Den digitala klyftan måste minska. De personer som sannolikt har störst användning av informationstekniken måste ges möjlighet att få tillgång till den. Mitt förslag innebär att subventionerade datorinköp erbjuds till ekonomiskt resurssvaga personer med funktionshinder. Sådana möjligheter kan betraktas som en motsvarighet till personalköp av datorer i arbetslivet. Ett tillvägagångssätt som enligt min mening bör användas när det gäller personer med funktionshinder är ett särskilt bidrag för datorinköp till yngre personer som uppbär sjukersättning eller aktivitetsersätt- ning på heltid. För att motsvara den subvention som ges vid inköp av personaldatorer bör bidragsbeloppet sättas så att det maximalt täcker halva inköpskostnaden för en dator. Bidraget bör efter an- sökan kunna utgå högst och det bör enligt min upp- fattning administreras av /försäkringskassorna. Försäkringskassorna, som har stor vana vid att utbetala olika typer av bidrag, sköter utbetalningen av aktivitetsersättning och sjukersättning och har därmed kännedom om vilka personer som skulle vara berättigade till det nya bidraget för inköp av subven- tionerade datorer. Genom detta förfaringssätt uppstår heller inget behov av att överföra sekretessbelagd information till andra myn- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Enligt min bedömning bör möjligheten att erhålla bidrag till datorinköp regleras i en särskild lag. Utredningen har inte haft möjlighet att närmare bereda ett förslag till ny lag. Som tidigare nämnts har arbetsgrupp föreslagit att Hem- PC-reformen i lämplig form bör fortsätta och eventuellt utvidgas till att även inkludera de som har beskattningsbar inkomst, men saknar arbetsgivare. Utredningen anser att regeringen bör beakta förslaget om bidrag till datorinköp för personer som uppbär aktivi- tetsersättning eller sjukersättning i samband med beredningen av de förslag som presenterats av arbetsgrupp. Det skall noteras att det här inte är fråga om datorer som kom- penserande hjälpmedel för personer med funktionshinder. Ansva- ret för att tillhandahålla sådana åvilar – som framgår av betänkandet i övrigt – flera olika aktörer i samhället, framför allt sjukvårdshu- vudmännen. Det som avses i mitt förslag är datorutrustning som skapar tillgång till IT-samhället; något som får ses som en angelä- genhet för alla. kan samtliga samhällsmedborgare – inklusive funktionshindrade personer – sägas ha behov av tillgång till datorer och Internet, medan endast vissa, men långt ifrån alla, personer med funktionshinder har behov av IT-baserade hjälpmedel för kompensation av sina funktionshinder. För att öka nyttan av datorinnehavet skulle det vara angeläget att också kunna erbjuda stöd för bredbandsuppkoppling och Internet- abonnemang till dem som erbjuds subventionerade datorinköp. Det finns även motiv för att stödja ekonomiskt resurssvaga perso- ner som är . Jag har dock inte bedömt det vara eko- nomiskt möjligt att utöka förslaget till att omfatta andra grupper eller annan funktionalitet. Jag bedömer att personer i den aktuella åldersgruppen 19 är de som jämförelsevis kan ha mest nytta av en dator. Mail och chat är särskilt viktiga sociala redskap för yngre. Ett datorintresse hos yngre datoranvändare kan så små- ningom också utvecklas till att bli en värdefull kompetens för ut- bildning och arbete. Den årliga kostnaden för bidraget beräknas bli (se vidare bilaga 9). Som en jämförelse kan nämnas att statens kostnader i form av uteblivna skatteintäkter till följd av den så kallade hemdatorreformen enligt uppgifter från Finansdeparte- mentet bedöms uppgå till . Jag delar den uppfattning som framförts av Justitiedepartemen- tets arbetsgrupp (se ovan) och anser att de ekonomiska förutsätt- ningarna för datorinnehav och Internetabonnemang bör beaktas Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik vid ställningstagande till storleken av försörjningsstöd, aktivitetser- sättning och sjukersättning. Det är angeläget att bygga upp tillförlitlig kunskap om funktions- hindrade personers förutsättningar att vara delaktiga i informa- tionssamhället. Tillgång till tillförlitlig statistik ökar möjligheterna för att kunna bedöma behov av eventuella insatser. Enligt min mening är det därför viktigt att skapa samordning och utveck- ling av användarstatistik när det gäller funktionshindrade personers tillgång till och användning av IT. Jag föreslår att SCB ges uppdra- get att inom ramen för sitt åtagande regelbundet redovisa resulta- ten från de undersökningar man genomför om tillgången till dato- rer och Internet i hemmet bland personer med funktionshinder samt att utreda förutsättningarna för en regelbunden insamling av en utvecklad statistik som beskriver tillgången till IT bland olika grupper av funktionshindrade. I sammanhanget är det viktigt att belysa eventuella skillnader mellan funktionshindrade män/pojkar och kvinnor/flickor vad avser tillgång till och användning av IT. Det är också viktigt att belysa användningen av datorer bland barn med funktionshinder. Tillgången till och användningen av IT bland personer med funktionshinder som har invandrarbakgrund bör också beskrivas. Jag har två förslag för att minska den digitala klyftan: Möjligheten att få bidrag till inköp av subventionerade datorer skall införas till de personer i åldersgruppen 19 som upp- bär aktivitetsersättning eller sjukersättning på heltid. Arbetet med att samla och redovisa statistik om funktions- hindrades tillgång till datorer och Internet i hemmet skall ut- vecklas och samordnas. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik 9.6Tillhandahållande av IT-hjälpmedel. IT-stöd till personer med funktionshinder tillhandahålls med sam- hällsstöd i ett antal olika sammanhang och med stöd av ett flertal bestämmelser. Enligt min bedömning är detta en naturlig följd av spridningen av informationstekniken i samhället och en naturlig följd av det gemensamma ansvaret för handikappolitiken. Det förhållande att sjukvårdshuvudmännens policies skiljer sig markant när det gäller förskrivning av datorbaserade hjälpmedel är enligt min mening inte acceptabelt. Möjligheten att dra nytta av de tekniska framstegen skall inte vara avhängigt av var i landet man bor. Det är inte heller acceptabelt att man utestänger vissa brukar- grupper från att få en bedömning av sina behov. Enligt min mening kan detta ske i de landsting där man i sina regelverk har förskriv- ningskriterier som innebär att datorbaserade hjälpmedel i allmänhet inte får förskrivas till vissa diagnosgrupper. I vilken utsträckning IT-hjälpmedel tillhandahålls är ett utslag av de bedömningar som görs inom respektive huvudmans verksamhet. Hälso- och sjukvårdslagen, (1988:76) HSL, är en speciallag och innebär en inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Hur sjukvårdshuvudmännen bör prioritera inom eller mellan sina olika verksamheter är inte uttryckligen reglerat. Jag bedömer dock att förutsättningar saknas för att göra genomgripande förändringar av HSL. Enligt min uppfattning finns således en motsättning mellan målen för utredningen å ena sidan och den kommunala självstyrel- sen å den andra. Ett antal olika huvudmän har ansvar för att tillhandahålla IT- baserade hjälpmedel och tjänster till funktionshindrade personer i . I detta avsnitt ges en översiktlig beskrivning av ansvarsför- delningen mellan huvudmännen. I detta avsnitt återfinns också en översikt över de lagar och för- ordningar som reglerar samhällets ansvar när det gäller IT-baserade hjälpmedel till personer med funktionshinder. I slutet av avsnittet återfinns en schematisk översikt över aktuella bestämmelser.