sou · GSB353d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Översyn av verksamheten och arbets- formerna vid statens ljud- och bildarkiv Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att utreda och utvärdera verksam- heten och arbetsformerna vid Statens ljud- och bildarkiv. Utredaren skall se över arkivetsverksamhet med utgångspunkt i dagens situation avseende uppgifter, organisation och arbetsformer för insamlande, bevarande och tillhandahållande av material. Ut- redaren skall särskilt beakta om arkivet skall göra egen referens- bandning och insamling av digitala filer. Utredaren skall även se över förutsättningarna för det långsiktiga bevarandet av arkivets analoga samlingar. Vidare skall utredaren föreslå de regler och övriga författningsändringar som behövs. Statens ljud- och bildarkiv har funnits som egen myndighet . Arkivet har enligt förordningen (1996:503) med instruktion för Statens ljud- och bildarkiv till uppgift att ta emot och förvara pliktexemplar av filmer, fonogram, videogram och vissa andra elektroniska dokument samt upptagningar av ljudradio- och tele- visionsprogram som enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument skall lämnas till arkivet. En stor del av det leverans- pliktiga utbudet består av radio- och TV-sändningar. Den lagstad- gade leveransplikten omfattar även vissa typer av elektroniska dokument, nämligen de som finns i fixerad form och i utgåvor som kan köpas eller lånas, t.ex. cd-rom, disketter, videogram och fono- gram. Materialet tillhandahålls för forskning om svensk kultur och svenskt samhälle. Arkivets samlingar är en del av vårt kulturarv och en viktig källa för forskning om svensk kultur och svenskt samhälle. Materialet måste bevaras i så stor utsträckning som möjligt för att kunna ge eftervärlden kunskap och insyn i vårt sam- hälle. Utvecklingen på det informationstekniska området sker allt snabbare. Ljud- och bildmaterial produceras i nya former och på nya tekniska system. För att det material som redan har samlats in skall kunna bevaras för eftervärlden krävs att materialet förs över till modernare digitala medier, s.k. migrering. Grundprincipen för arkiveringen av ljud och rörliga bilder är att det är informationen och inte informationsbäraren som skall bevaras. Det har dock förutsatts att informationen skall finnas tillgänglig i en form som ligger så nära originalinspelningen som möjligt. Så är inte fallet för radio- och TV-inspelningar . Referensbandning sker på många olika system och är i många fall av låg teknisk kvalitet. Detta för- svårar bevarandearbetet för ljud- och bildarkivet. Arkivet får lägga mycket tid och resurser på ett undermåligt utgångsmaterial. Urvalskriterierna behöver därför ses över för vissa delar av det leve- ranspliktiga material som inkommer till ljud- och bildarkivet . Utredaren skall se över arbetsformerna och verksamheten som bedrivs vid Statens ljud- och bildarkiv. Utredaren skall särskilt analysera behovet för arkivet att göra egen referensbandning och insamling av filer i digital miljö för att kunna välja format och stan- darder för bästa långsiktiga bevarande av ljud och rörliga bilder. Utredaren skall vidare redovisa en bedömning av kostnaderna för sådan bandning samt i vilken utsträckning det behövs författ- ningsförändringar. Utredaren skall även se över förutsättningarna för överföringen av äldre material till nya tekniska system samt vilka eventuella samarbetspartners som kan finnas i detta arbete. Översynen av arkivets verksamhet skall bedrivas förutsättnings- löst. Utredaren bör även beakta aktuella utredningar och projekt i och internationellt som berör utredningsuppdraget. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till () . Mot bakgrund av de resultat och bedömningar som utredaren gör, skall redovisningen också innehålla förslag till ny instruktion för Statens ljud- och bildarkiv och eventuella andra, av förslagen motiverade, författningsförändringar. Utredaren skall redovisa ekonomiska konsekvenser av de förslag som lämnas. Utgångspunkten skall vara att förslag till förändringar som medför ekonomiska konsekvenser skall rymmas inom nu gällande ekonomiska ramar för verksamheten. Utredaren skall vidare redovisa eventuella konsekvenser som förslagen får för arki- vets personal och framtida kompetensförsörjning. Migrering av audiovisuellt innehåll Tekniska aspekter Författad av: från: Översätt från engelska av av utredningens teknikgrupp Bilaga 2 SOU 2004:53 Migrering av audiovisuellt innehåll Tekniska aspekter........ Definition av migrera, migrering........................................... Behovet av standarder ............................................................ Bristen på standarder.............................................................. Överensstämmelsekontroll (s.k. compliance testing) Bristen på lämpliga arkiverings format ................................. Restaurering, konservering och bevarande................... Modeller och arbete för långsiktigt bevarande.............. SLBA:s befintliga system för masslagring............................ har SLBA samlat in och arkiverat nära audiovisuellt material och är därmed det största audio- visuella arkivet i . I jämförelse med bevarandet av andra typer av dokument, som t.ex. papper eller fotografier, är bevarandet av audiovisuellt material en relativt ny företeelse med liten faktisk kunskap om långsiktigt bevarande. Fysiskt sönderfall och föråldrad avspelningsteknisk apparatur har skapat akuta problem. En del bärare har börjat förstöras och andra befinner sig t.o.m. bortom möjligheten att rädda. Att hålla avspelningsapparaturen i funktion är också ett stort problem på grund av inaktuell teknik och handhavandekunskap som försvinner. Det har blivit alltmer uppenbart för audiovisuella arkiv världen över, inklusive SLBA, att digitalisering utgör den enda tekno-ekonomiskt realistiska lösningen på det långsiktiga bevaran- dets problem och behov. Internationella arkivorganisationer har ofta just detta ärende överst på sin agenda och Europeiska kommis- sionen har finansierat ett antal projekt med syfte att komma fram till de praktiskt och ekonomiskt sett mest lämpliga lösningarna. Genom användandet av teknik som utnyttjar volym kan överföringsprocessen för huvuddelen av samlingarna skötas via automatik. Det är absolut nödvändigt att förstå att dessa bärare befinner sig i ett stadium av aktivt förfall och att ju längre vi väntar desto mer kommer vi att förlora och desto dyrare kommer det att bli att rädda de som finns kvar. Bevarande är en kontinuerlig process som går ut på att skydda och säkra innehållet över . Ett bevarandeprogram inne- fattar miljökontroll, finansiering, att garantera samlingarnas säkerhet genom katastrofberedskap och långtidsplanering samt konserverings- och restaureringsårgärder.1 Därutöver måste samlingarna göras tillgängliga. Migrering och digitalisering är viktiga steg, dock inom ramen för bevarandeprocessen. Digtalisering innebär förflyttning av innehållet till en datafil inom ett IT-system. Om detta görs korrekt kan den lösa dagens mest akuta åldrandeproblem, men det är långsiktigt 1 Från American Moving Image Archivists website: bevarande som ger svaren på frågorna om hur man gör inne- hållet användbart och tillgängligt. Planeringsstadiet är av av- görande betydelse för ett effektivt och framgångsrikt projekt. Generellt sett finns två metoder för digitalisering, eller robotiserad. Kostnaderna för digitalisering är avsevärt högre än för robotiserad sådan. Både och robotiserad digitalisering måste användas av SLBA på grund av materialens inbördes skillnader vad beträffar format och kondition. När materialet väl har digitaliserats blir den fortsatta bevarandeprocessen avsevärt enklare. SLBAs huvudsakliga vinster med digitalisering blir: 3.3 1)En rimlig möjlighet att rädda och bevara materialet innan det förstörs av fysisk nedbrytning. Det förkortar den tid som krävs för framtida migreringar, vilket gör det möjligt att slutföra dem innan bärarna förstörts bortom all möjlighet till räddning. 2)Avsevärt minskade kostnader för framtida migreringar, det går fortare och blir billigare. 3)Avsevärt ökade möjligheter för tillgänglighet, vilket i sin tur skapar nya användningsområden och bättre användningsformer. Migrering innebär förflyttning av innehållet från en bärare till en annan. Men det är återigen långsiktigt bevarande som ger svaren på frågorna om hur man gör innehållet användbart och tillgängligt. Migrering är också den en process, men en som utförs i inter- som är avhängiga maskinernas status (ej längre i bruk) och det fysiska förfallet av bäraren. Diskussioner om migrering tenderar ofta att handla om själva förflyttningsprocessen, över- spelningen, men migrering innefattar också urval, logistik, restaurering, metadata och lagring varav alla är viktiga element som inte får negligeras. Eftersom massmigrering innehåller dynamiska möjligheter (de ökar med tiden), är det önskvärt att prioritera men däremot inte att välja bort material i förväg för migreringsprocessen. Detta kan medföra att material kommer med som annars skulle ha valts bort. Urvalet av material för digitalisering kan bli mer praktiskt om det göras på grundval av hela bärare och inte på program på enskilda bärare, detta i avsikt att i möjligaste mån förenkla överföringsprocessen. När materialet väl har digitaliserats kan, om så önskas, ytterligare urval göras. Kvalitetsnivåer bör väljas baserade på förväntade framtida användningsformer och inte på den vanliga missuppfattningen att högre kvalitet automatiskt innebär högre totalkostnader. De ekonomiska konsekvenserna av att välja en kvalitetsnivå som fyller framtida behov är mycket små jämfört med de totala bevarandekostnaderna. Att välja en teknisk kvalitetsnivå med tillräcklig framtidsmarginal ökar programmaterialets kultu- rella värde och bidrar till att garantera enklare och billigare migrering. Väl digitaliserat så kan materialets kvalitet inte ökas i efterhand. Kompetensbegränsningar består främst i det faktum att det finns väldigt få skickliga och motiverade tekniker som kan handha, underhålla och modifiera äldre audiovisuell utrustning. De flesta av dem finns hos SVT, SR, UR, Filmteknik och SLBA. Tekniska begränsningar utgörs i huvudsak av bärare i olika stadier av förfall och föråldrad avspelningsapparatur, därutöver är det mesta möjligt med dagens teknologi. Presto Space, ett audiovisuellt bevarandeprojekt som finansieras av Europeiska Kommissionen, och National Audio-Visual Conservation Center hos Library of Congress kommer att utarbeta nyckelfunktioner på bevarandeområdet och det är i högsta grad önskvärt att detta utnyttjas. SLBA har blivit medlem i Presto Space användargrupp och kommer på så vis att kunna följa och bli involverad i utvecklingen av deras Preservation Factory-koncept. Den Europeiska Kommissionen har räknat ut att räddandet av av materialet i de europeiska audiovisuella arkiven kommer att kosta , och att den Preservation Factory-strategi som presenterats av Presto Space skulle kunna halvera denna kostnad. Tillsammans har de fyra största audiovisuella arkiven i (SLBA, SVT, SR, TV4) beräknat att det kommer att kosta (2,) att rädda allt material i sina samlingar. SLBAs samlingar innehåller alla kvalitetsnivåer. Den senaste innehållsinventeringen visar emellertid tydligt att huvuddelen av materialet består av VHS för video och 1/4-tums ljudband (open-reel) för ljud. Informationstekniken (IT) kan fylla många av de audio- visuella arkivens och broadcast-företagens behov. Detta är inte bara möjligt, IT används ju över hela världen och dess användning är därför både tekniskt och ekonomiskt motiverad. De investeringar i masslagringssystem som gjorts av SLBA uppgår till 5,52 MSek. Detta system ger en indikation på förväntade investeringsbehov för IT-hårdvara och mjukvara i en facilitet för massmigrering. Notera dock att det rör sig om en prototyp som bör speglas (till ett identiskt system) på annan ort av rena datasäkerhetsskäl. Huvudsyftet med detta dokument är att tjäna som en teknisk bakgrund till de rön om migrering som presenterats i SLBA-utred- ningen (U2003:8). Dokumentet har skrivits av (teknisk chef vid ljud- och bildarkiv) på uppdrag av utred- ningen och är godkänd av dess teknikgrupp. Denna består av (), (TV4), () och (SLBA). När man ställs inför utmaningen att rädda (migrera) bokstavligen miljontals timmar av programmaterial i varierande grad av tekniskt förfall och åldringssymptom, finns det en rad begrepp som skapar ett ramverk inom vilket man kan verka. Inom detta ramverk kan man välja mellan olika alternativ som standarder, format, kvalitets- nivåer och modeller. Ambitionen i detta dokument är inte att presentera en slutgiltig lösning, utan snarare att generellt presen- tera alternativen och ge läsaren en bättre förståelse för ramverket. Avsnitten 3–11 ägnas i huvudsak åt att förklara de förutsätt- ningar som SLBA – i egenskap av nationellt audiovisuellt arkiv – har och baserar sin planering och beslutsfattande är grundat på. Vissa, som exempelvis materialets förfall, styrs av naturen medan andra som t.ex. standarder är stipulerade av människan. Det finns andra faktorer, som blotta mängden av material, vilka allvarligt påverkar förutsättningarna. Det avslutande avsnittet (12) ger viss insikt i kostnaderna för migrering av befintligt material. – Vilka mängder av media hanterar vi ? – Hur många timmar? – Exem- pel på resulterande datamängder. – Kostnadsexempel på datalagring i olika kvalitetsnivåer, etc. 2.3Definition av migrera, migrering Ordet migrera härrör från latinets migro som betyder vandra, flytta. Och det är just det som det är frågan om även i detta sam- manhang; att flytta, föra över innehållet i SLBAs samlingar till en ny miljö. Det innebär i första hand att migrera materialet från analog till digital miljö. Första steget i denna process är att digitalisera sam- lingarna, göra om dem till ettor och nollor, och lagra dem som datafiler, filer som senare kommer att hamna på datalagringsband i ett datasystem. När databanden blivit 3–blir det nödvändigt att mig- rera (flytta) över innehållet på de gamla banden till nya band. Den här gången kan man, till skillnad från den initiala migreringen (digitaliseringen), automatisera en stor del av processen, vilket all- tid går mycket fortare och inte kräver insatser på samma sätt. Denna migreringsprocess kommer att behöva upprepas med ett intervall av 3–för att säkra materialet och hålla det levande Det finns ingen entydig definition av digitalisering. Är en CD- skiva eller en DV-tape digitaliserad? De är naturligtvis digitala, men SLBA har valt att benämna dem digitala, inte digitaliserade. Ett objekt måste lagras som en datafil i ett system som tillhandahåller intag, beskrivning, administration, lagring och access för att få kal- las digitaliserat. Vi lever i en analog värld. Våra sinnen, inklusive syn och hörsel, läser och översätter information på ett kontinuerligt sätt. Om luft- trycket oscillerar med en frekvens av ungefär 20–20 000 sväng- ningar kan våra öron översätta denna information till något som vår hjärna kan förstå. Den information som överförs till ögats näthinna är också den en kontinuerligt oscillerande signal, men här handlar det om magnetiska laddningar som oscillerar och som kommer från många ställen . Om de har en våglängd av ungefär 400–blir det möjligt för ögat att översätta även denna infor- mation till något som vår hjärna kan förstå. Om man tar prov (samples) av dessa kontinuerliga vågformer, mäter och fixerar dessa värden med vissa intervaller, då får dessa prov någon typ av siffervärden som motsvarar mätvärdena vid intervallerna. Jämför t.ex. en analog klocka med en digital. En ana- log klocka visar tiden i form av en kontinuerlig ström, medan en digital klocka samplar tiden och visar den i åtskilda fasta steg, Varför använda digital teknik när vi ändå lever i en analog värld? Därför att digital teknik ger oss förmågor som vi annars inte skulle ha. Väl inne i den digitala domänen kan de diskreta numren läsas, förflyttas, analyseras och manipuleras utan att någon information går förlorad. Den analoga klockan lämnar utrymme för tolkning, medan den digitala visar tiden i åtskilda fasta steg som inte ger något utrymme för tolkning. Tolkningen har där redan gjorts. Detta leder oss till betydelsen av tolkningsprocessen (från ana- logt till digitalt). Den bör göras med största möjliga precision i inläsningen av den analoga källan och med hög uppmärksamhet på den analoga-digitala konverteringsprocessen. Detta är en av de mest krävande faserna i bevarandeprocessen, och kräver en myck- enhet av tid, ansträngningar och pengar. Om den utförs korrekt behöver den bara utföras en gång. SLBA, liksom resten av världen, har fördel av den digitala repre- sentationen av audiovisuellt material därför att den digitala är mer robust än den analoga, den skapar nya möjligheter och tillhanda- håller dessutom tillräcklig upplösning för att rekonstruera originalet för de flesta ändamål. När arkivmaterialet väl befinner sig i den digitala domänen och är en del av ett datasystem, separeras de fysiska och logiska formaten (se avsnitt 8). Bortsett från de fördelar som nämnts ovan, blir det nu möjligt att närma sig bevarandeproblematiken på ett helt nytt sätt. Innan denna separation skedde var det nödvändigt att lagra både det fysiska och logiska formatet som en enhet. Detta gäller även digitala AV-format som Compact Disc, , DV, DVC- PRO, Digital Betacam etc. Med undantag för en del nyare digitala format innebär migrering realtidsöverföring av varje bärare, vilka i de flesta fall innehåller liten inspelningstid och som utgör en tids- krävande process som vanligtvis ger kvalitetsförluster. Väl digitaliserat ligger inte fokus längre på det fysiska formatet. Det är naturligtvis fortfarande av stor betydelse, men blir det möjligt och enkelt att migrera med automatik och utan kvalitets- förluster. Mycket mer programtid får plats på varje individuell bärare, överföring kan ske betydligt snabbare än realtid, och automatiska stickprov kan göras för att känna av fysiskt förfall, vilket kan resultera i att en ny kopia skapas med automatik. Detta handlar endast om migreringsvinsterna. Som nämns i avsnitt 12.3 har SLBA fram- gångsrikt (och relativt problemfritt) migrerat 5 550 äldre svenska nyhetsfilmer (SF-Journalerna) från DLT- till LTO-band som lag- ringsformat. Eftersom fokus inte längre ligger på det fysiska formatet flyttas det istället till det logiska formatet och IT-systemet. Logiska format tenderar att vara mycket mer dynamiska, t.o.m. mer sårbara till sin karaktär, än de fysiska. De kräver uppsikt och kontroll med kortare tidsintervaller, uppföljning av utveckling åtminstone , helst kontinuerligt. Utöver de mycket stora fördelarna ur bevarandesynpunkt erbju- der digitaliseringen också möjligheter att starkt öka tillgänglig- heten. Detta skapar nya användningsområden och ett bättre utnyttjande av innehållet. Här följer två konkreta exempel från SLBAs digitalisering av SFs Journalfilmer. 1)Innan digitaliseringen hade blott en handfull människor till- gång till dessa filmer, och de var i sin tur tvungna att vänta för att få se filmerna. Efter digitaliseringen är filmerna inte bara tillgängliga för vem som helst, utan deras kataloguppgifter integrerades tätt med filmerna så att man kan göra en fri textsökning och direkt få se den film som matchar textsökningen. 2)Transkodering, (återanvändning av existerande fil för nya ändamål) är en annan av digitaliseringens vinster. Det innebär möjligheten att läsa in en befintlig fil och skapa en kopia, emellertid med nya parametrar och för ett nytt syfte. Nyhets- filmerna har exempelvis en bevarandefil i hög kvalitet lagrad i den jämförelsevis långsamma bandroboten. Användarkopior har gjorts och görs fortfarande utifrån denna bevarandefil men i en lägre upplösning som är bättre anpassad till intra- och internets behov och är billigare att lagra on-line för direkt access. Att skapa dessa filer för ett nytt syfte är något som måste göras regelbundet. Det här är en process som varit arbetskrävande men som blivit enkel och snabb på grund av digitaliseringen. Migrering och digitalisering är till sin natur mycket omfattande åtgärder och planeringsstadiet blir därför avgörande för projektets effektivitet och grad av framgång. The Library of Congress har planerat , PRESTO har studerat ämnet och PRESTO SPACE kommer att fortsätta sina studier . Enligt en EBU rapport2 bör en checklista för arbetsflödet se ut på följande sätt: 2 : Archives in Digital Broadcasting, SPG 03-12602_E, . Denna checklista bör användas i alla arbetsflöden för digitalisering: Urval – Kriterier, Kvantitet, Kvalitet Fysisk förberedelse – Konservering, Specialutbildad personal Capture – Realtid, Snabbare än realtid Skapande av Metadata – Automatisk, Lagring – Format, , , Komprimering Access (tillgång) – Web Server, Site Hosting Under uppbyggnaden av SLBAs befintliga system för masslagring, och efter val av utrustning och systemintegratör, visade det sig bl.a. att det finns två tydliga vägar att välja mellan: broadcast-industrins eller bank- och försäkringssektorns. Det kan tyckas vara naturligt för SLBA att välja broadcast-industrins väg, men även om SLBA hanterar stora mängder radio- och TV-program, visar det sig att broadcast-industrins produktionsbehov (som innefattar hög till- gänglighetsgrad och redigeringsmöjligheter för en jämförelsevis stor mängd klienter) ställer helt andra krav på system. SLBAs främsta prioritet är lång livslängd, vilket mer liknar bank- och försäkringssektorns behov och system. Dessa är ofta lagstif- tade och kräver lagring av stora mängder data under långa tidsperioder. Sådana system har funnits , är tidstestade och kräver mindre frekvent uppgradering än broadcast-systemens spjutspetsteknologi. SLBAs mest ekonomiska val blir med största sannolikhet att följa bank- och försäkringssektorns exempel men vid behov integrera element från broadcast-industrin. Det finns ett antal tekniska begränsningar när det gäller att migrera programinnehåll, varav den mest signifikanta utgörs av gammal uppspelningsapparatur. Att på papper planera en storskalig migre- ring är en sak, att utföra den i verkligheten är en helt annan. beror detta på den typ av äldre utrustning som kommer att använ- das. Det är svårt, för att inte säga omöjligt att förutse tillförlitlig- heten hos en gammal bandspelare av migreringsarbete. Bristen på tillgänglig teknisk service, support, reservdelar, erfaren- het och handhavandekunskap utgör ett väsentligt hinder. En begränsning när man arbetar med videoöverföringar av ana- logt källmaterial är att de sannolikt kommer att ske i realtid. Ljud- överföringar däremot har andra förutsättningar bl.a. för att de lon- gitudinella (längsmedgående) spår som används i dessa format kan göra det möjligt att höghastighetskopiera dessa. Detta måste dock ske med noggrann kontroll av både EQ (equalisation), och följd- förändringar av s.k. time stretching. För videobandinspelningar finns dock naturliga hinder för höghastighetskopiering. Detta beror på att videoinformationen är tidssamplad och inspelad på snedspår eller transversala spår vilket gör det svårt, men inte omöj- ligt, att synkronisera en höghastighetsavläsning av videospåren. Viktigare än så är att mängden inspelad information på ett givet område är mycket högre än på ljudband vilket skapar bandbredds- problem. Det har gjorts en del försök med höghastighetskopiering av analog video i form av direktöverföring av bandets magnetiska inspelningsmönster till ett nytt band efter att ha upphettat detsamma till Curie-punkten. Utöver att detta är en ganska komplicerad och kostnadskrävande process ligger det också en begränsning i att det resulterande formatet är detsamma som det ursprungliga. SLBAs tester med existerande ljudapparatur har fram till resulterat i en genomsnittlig ökning av uppspelningshastigheten utan märkbar distorsion eller förlust av bandbredd.