sou · GSB345 · 2005-01-01 00:00:00 — KI har, som en tumregel, räknat med att av en förändring i lagfäst arbetstid slår igenom på den faktiska arbetstiden på lång sikt. En dags ytterligare lagfäst semester skulle därmed innebära att den faktiska arbetstiden minskar med . KI bedömer att införandet av Ekonomiska konsekvenser av ytterligare som helgdag skulle få ungefär samma genomslag som en ytterligare semesterdag, med tillägget att infaller på veckodagar igenomsnitt 5 av . Med utgångspunkt från en sådan beräkning skulle därmed införandet av som helgdag innebära att den genomsnittliga faktiska årsarbetstiden minskar med 0,8 x (5/7) dagar, dvs. Detta motsvarar en minskning i totalt arbe- tade timmar på på lång sikt. KI utgår från att arbets- tidens längd inte påverkar antalet sysselsatta personer på lång sikt. De bedömer även att produktiviteten på lång sikt inte påverkas av den kortare arbetstiden. KI bedömer att en lagfäst arbetstidsför- kortning på lång sikt minskar BNP i ungefär samma grad som antalet faktiskt arbetade timmar minskar. Det innebär att införan- det av som helgdag bedöms minska BNP på lång sikt , vilket vid BNP motsvarar . Utifrån KI:s senaste prognos för BNP 2004 motsvarar detta ca vid årets BNP. Att BNP på lång sikt skulle bli lägre om blir helgdag ligger enligt KI:s beräkningar i linje med slutsatserna i och Kriströms rapport att införandet av som helgdag skulle leda till ett produktionsbortfall på (cirka 0,1–0,av BNP). Det angivna inter- vallet är dock enligt KI förhållandevis stort. Såvitt KI kan bedöma bör och Kriströms kalkyler justeras för det faktum att kommer att infalla på veckodagar endast 5 av igenomsnitt. Utifrån en sådan korrigering blir och Kriströms uppskattade intervall 2,1–. Den totala samhällsekonomiska effekten av att görs till helgdag kan enligt i princip sägas bestå av två kompo- nenter. Den ena komponenten är lägre BNP, vilket påverkar befolkningen via lägre årslöner och lägre pensioner samt slutligen i form av lägre privat och offentlig konsumtion. Detta innebär bl.a. att servicenivån och tillgängligheten på skola, vård och omsorg blir lägre än vad den skulle ha varit i annat fall i en utsträckning som ungefär motsvarar arbetstidsförkortningen för offentligt anställda. Den andra komponenten enligt är att lön- tagarna skulle få nytta i form av mer ledighet. En uppskattning av välfärdseffekterna av en kortare arbetstid kan göras genom att väga en lägre privat och offentlig konsumtion mot värdet på den ökade fritiden. Slutsatsen blir enligt att en arbets- tidsförkortning leder till en samhällsekonomisk välfärdsförlust motsvarande av BNP eller i Ekonomiska konsekvenser av ytterligare termer av 2002-års BNP. KI konstaterar slutligen att det finns en ganska bred samsyn avseende kostnaderna om man jämför slut- satser i tidigare studier avseende en arbetstidsförkortning samt slutsatserna i och Kriströms rapport. 5.3Några tidigare studier kring samhällsekonomiska kostnader av en extra helgdag och en arbetstidsförkortning uppskattade att om blir helg- dag, med övriga helgdagar oförändrade, skulle bruttonationalpro- dukten inom tillverkningsindustrin minska mellan 0,2 och 0,3 pro- cent. Om man tog bort uppskattade utredningen att det inte skulle ge någon produktionsförändring men om himmelsfärdsdag eller togs bort skulle bruttonationalprodukten uppskattningsvis öka med 0,1 pro- cent. Angivet i miljarder kronor baserat produktion innebar det att bruttonationalprodukten skulle minska med mellan tre och om nationaldagen blev allmän helg- dag. Om himmelsfärdsdag eller avskaffades, skulle det i stället medföra en ökning av brutto- nationalprodukten med en till . Utredningen betonade att kalkylerna ska betraktas som grova uppskattningar men att det dock går att dra slutsatsen att förändringar av helg- dagsordningen kan få ekonomiska konsekvenser som långt ifrån är försumbara. Som sammanfattning av effekterna på produktions- bortfallet för hela ekonomin ansåg utredningen att himmels- färdsdag var mest fördelaktig att ta bort, medan var andrahandsalternativet. ansågs inte vara lika gynnsam ur produktionssynpunkt att ta bort. Nationaldagsutred- ningen gjorde även den bedömningen att man får räkna med att statsbudgetens utfall vid en arbetstidsförkortning påverkas negativt eftersom skatteintäkterna minskar. Ekonomiska konsekvenser av ytterligare arbetstid- och semesterregler (Knas) Den parlamentariska kommittén för nya arbetstids- och semester- regler (Knas) hade bl.a. i uppdrag att pröva olika vägar till förkort- ning av arbetstiden och ge förslag på hur dessa skulle kunna genomföras. De metoder som prövades var normalarbetstidsför- kortning, dvs. en förkortning av veckoarbetstiden, och en utökad ledighet . Kommittén gick igenom en rad olika aspekter på generella minskningar av arbetstiden och prövade om det gick att finna några kvalitativa skillnader mellan de olika meto- derna. De aspekter som prövades avsåg sociala och ekonomiska faktorer, såsom sambanden mellan arbetstidsförkortning och jäm- ställdhet respektive arbetstagares hälsa samt ekonomiska konse- kvenser av förkortningar av arbetstiden för enskilda individer, före- tag och samhälle. Kommittén konstaterade att om allt annat hålls lika, dvs. om jämförelsen avser arbetstidsförminskningar som tids- mässigt är lika stora, går det inte att finna några tunga vägande skäl för att förorda den ena metoden framför den andra. En central del i kommitténs överväganden var den samhällsekonomiska konse- kvensanalys som gjorde för kommitténs räk- ning.1 Analysen avsåg fyra olika sätt att minska arbetstiden: en förkortning av normalarbetstiden till 38 respektive , en utökad ledighet i form av en utbyggd semesterledighet och i form av en ny allmän ledighetslag. Knas föreslog i delbetänkandet Tid – för arbete och ledighet (SOU 2002:58) en lag om flexibel ledighet som gav arbetstagaren rätt till ledighet motsvarande . Ledigheten skulle införas successivt. skulle införas och sedan skulle ledigheten utökas med . I betänkandets sammanfattning (s. 15) anges följande beträf- fande analys. utgår i sin analys från att den ekonomiska till- växten, mätt som ökning av bruttonationalprodukten (BNP), på lång sikt bestäms av produktiviteten och antalet arbetade timmar i ekono- min. Då produktiviteten på lång sikt inte bedöms påverkas av en för- kortning av arbetstiden, blir det samlade antalet arbetade timmar i ekonomin avgörande för ekonomins tillväxtförutsättningar vid en arbetstidsreform. Generell förkortning av arbetstiden genom lagstift- ning innebär färre arbetstimmar i ekonomin som helhet än vad som hade varit fallet utan en arbetstidsförkortning. 1 Samhällsekonomiska effekter av en allmän arbetstidsförkortning, , . Ekonomiska konsekvenser av ytterligare av BNP på en relativt lägre nivå i jämförelse med situationen utan en arbetstidsreform. Ju mer arbetstiden förkortas, desto större blir de samhällsekonomiska konsekvenserna. Den demografiska utvecklingen som innebär att allt färre i arbetsför ålder skall försörja allt fler äldre medför att den ekonomiska tillväxten bedöms bli låg, sett ur ett historiskt perspektiv, även utan en förkort- ning av arbetstiden. Det ökade antalet äldre innebär också ett större behov av vård och omsorg. Denna utveckling innebär en påfrestning på den offentliga sektorns resurser. Kortare arbetstid innebär för- sämrade möjligheter att finansiera den offentliga sektorn, då arbete är den viktigaste basen för skatteintäkter. Kommittén ansåg att de samhällsekonomiska konsekvenserna av en generell lagstiftad förkortning av arbetstiden måste beaktas när ett förslag om förkortad arbetstid utformas. Kommittén kom till den slutsatsen att rådande samhällsekonomiska förhållanden gjorde att en relativt begränsad minskning av arbetstiden borde föreslås; en sänkning av normalarbetstiden till , alternativt en utökad ledighet . Som redan sagts stannade kommittén för det senare alternativet. Betänkandet har remiss- behandlats. Av budgetpropositionen (prop. 2003/04:1 utgifts- område 14 s. 26) framgår att regeringen avser att efter samråd med arbetsmarknadens parter ta ställning till förslaget från kommittén . Enligt budgetpropositionen avser regeringen att föreslå ändringar som ger den enskilda arbetstagaren ett ökat infly- tande över arbetstidens förläggning. 6 Överväganden och förslag Som framgår av det som utredningen redovisat har beslutat att ska bli allmän helgdag. Utredningens upp- drag är att lämna ett förslag med den innebörden. Att införa ytter- ligare innebär en arbetstidsförkortning som får ekono- miska konsekvenser för samhället. Uppdraget handlar främst om hur de ekonomiska förlusterna som uppstår för samhället vid en arbetstidsförkortning kan kompenseras. Under arbetet i utredningen har det framkommit att ingen av de organisationer som experterna har företrätt i utredningen har varit särskilt intresserade eller entusiastiska över beslut att skall bli allmän helgdag. Alla är dock överens om att samhällets kostnader för ytterligare måste finansieras på ett eller annat sätt. föreslås bli allmän helgdag Utredningens förslag: skall bli allmän helgdag. är svensk nationaldag som firas i hela landet. Till skillnad mot många andra länder är det i inte en allmän helgdag på nationaldagen. Nationaldagen firas inte i samma utsträckning som i t.ex. och där nationaldagen är en folkfest. Att göra nationaldagen till helgdag i skulle vara ett sätt att visa att nationaldagen är värd ett större utrymme än den har . Det svenska språket, den svenska historien, det svenska kulturarvet och det svenska samhällssystemet utgör stora delar av den nationella identiteten som i med ökad internationalise- ring förefaller bli mer och mer betydelsefull. Nationaldagen har successivt fått en allt starkare ställning hos svenska folket. Det blir allt viktigare att hitta tillfällen att fira det vi är stolta över i . Detta är oavsett om det är svenska idrottsframgångar, svensk för- äldraförsäkring eller svensk mångkultur. Ett tag var det i i det närmaste fult att visa sig med svenska flaggan. Mörka krafter erövrade våra nationella symboler. Det är inte acceptabelt. Det bor människor från många olika kulturer i . Mer än var tionde invånare i är född utomlands. Ytterligare 800 000 personer som är födda i har en eller två utrikes födda för- äldrar. Det är viktigt att alla som bor i känner gemenskap och trygghet. Det är inte minst viktigt för alla dem som kommit från olika länder att stärka den nationella identiteten för att forma sin egen framtid i . Att bryta segregationen i det svenska samhället är högt prioriterat i regeringens integrationspolitiska arbete. Många kommuner försöker göra nationaldagen till för integration och gemenskap när nya svenska medborgare väl- komnas. Ett mycket uppskattat evenemang är då alla nya svenskar bjuds in till en ceremoni i . Det är också många människor med utländsk bakgrund som deltar i natio- naldagsfirandet på . Ett lyckat nationaldagsfirande kan ses som en del av integrationspolitiken. Nationaldagens ställning kan stärkas ytterligare genom att man ännu mer aktivt verkar för att skapa en nationell gemenskap, en svensk identitet och en stolthet över att leva i . Genom att göra nationaldagen till allmän helgdag möjliggörs detta på ett bättre sätt. 6.3Annandag föreslås upphöra att vara allmän helgdag Utredningens förslag: skall upphöra att vara allmän helgdag. Att införa ytterligare en allmän helgdag innebär en lagstadgad arbetstidsförkortning. Enligt och Kriströms slutsats i deras ekonomiska rapport uppgår bruttokostnaden i termer av för- lorad produktion för ytterligare till mellan 3–8,5 miljar- har i sin ekonomiska rap- port bedömt att BNP på lång sikt minskar vilket vid BNP motsvarar . Som framgår av de båda ekonomiska rapporterna överensstämmer resultaten i huvudsak med tidigare gjorda studier. Det är klart att förslaget med ytterligare innebär kostnader för samhället. Det är inte möjligt att säga exakt vad kost- naderna för en arbetstidsförkortning kommer att uppgå till men det är rimligt att anta att de ligger inom de intervall som samt och har kommit fram till i sina rapporter. De samhällsekonomiska konsekvenserna av att inrättas som allmän helgdag består främst i kostnader för förlorad produktion. Konsekvenserna är som framgår av de ekono- miska rapporterna betydande. Det är därför inte rimligt i det eko- nomiska läge som befinner sig i att införa ytterligare utan att reformen finansieras på ett eller annat sätt. Ett sätt att finansiera ytterligare en allmän helgdag är genom skattemedel. Utredningen anser dock inte att det är lämpligt. I stället bör en av de helgdagar som vi nu har flyttas eller tas bort. Frågan är då vilken av våra helgdagar som skall flyttas eller tas bort. Enligt utredningens direktiv skall utredningen särskilt pröva förslag att skall upp- höra att vara helgdag. ansåg att den eko- nomiska aspekten var mycket viktig i valet mellan olika helgdagar. ansåg även att de kyrkliga aspekterna var viktiga och att man måste ta hänsyn till respektive helgs sociala värde och folkliga förankring. Genom en sammanvägning av dessa olika aspekter kom fram till att det var lämpligast att upphörde som allmän helgdag. Även 6 juni-utredningens uppfattning är att man måste ta hänsyn till samtliga dessa aspekter för att komma fram till ett bra resultat. har elva fristående helgdagar. De är nyårsdagen, tretton- dedag jul, , , första maj, himmels- färdsdag, , , , jul- dagen och annandag jul. Påsken, julen och pingsten är kyrkoårets grundläggande och viktigaste . Jul och påsk är också alltför traditionsbundna för att vara med i diskussionen om att avskaffas till förmån för nationaldagen. Detsamma gäller för nyårsdagen. och infaller och skulle därmed inte kompensera för det produktionsbortfall som på nationaldagen skulle ge upphov till. kombination med valborgsmässofirandet utvecklats till en stor folklig helg. har firats som ickekyrklig folkfest sedan medeltiden. är dessutom i många länder. Detta gör sammantaget enligt utredningens uppfattning att första maj bör vara kvar som allmän helgdag. De dagar som återstår att diskutera är , himmelsfärdsdag och . Samtliga kyrkor och trossamfund i har i utredningen representerats av Kristna Råd. De har vid överläggningar enats om att om någon av de kyrkliga högtidsdagarna blir arbetsdag bör i första hand komma i fråga. Man har resone- rat på följande sätt: Den gemensamma grundhållningen är att värna den kyrkoårsrytm kring de stora högtiderna, jul, påsk och som är grundläggande för tro och identitet. För att värna om grundstrukturen är det viktigt att markera jul, påsk och som långhelger med en annandag som helgdag. himmels- färdsdag har å andra sidan en starkare ställning än . Dagen har ett tydligare teologiskt innehåll och innehållet är intimt förbundet med att firandet sker efter upp- ståndelsen. himmelsfärdshelg används även för många större kyrkliga arrangemang t.ex. nationella konferenser. himmels- färdshelg har också en stark ställning i andra folkrörelser i . är den dag som är den ursprungliga högtidsdagen för i världen i . Därigenom är betydligt äldre än själva julhelgen och för många kristna traditioner fortfarande viktigare än julhelgen. I den västliga kristna traditionen har dagen ett internationellt och gränsöver- skridande perspektiv genom att de vise männen betraktas som före- trädare för alla jordens folk. himmelsfärdshelg är som redogjorts för ovan en viktig helg för kyrkorna och trossamfunden. Från vissa håll har det förts fram att himmelsfärdsdag skulle kunna flyttas från den nuva- rande torsdagen till den följande lördagen. Med den lösningen skulle den allmänna helgdagen inte inkräkta på någon vanlig arbets- dag. Med hänsyn till himmelsfärdsdags starka ställning inom kyrkorna och trossamfunden samt till att himmelsfärdshelg har utvecklats till en stor familjehelg med stark folklig förankring anser utredningen att himmelsfärdsdag inte bör tas bort som allmän helgdag även om det skulle vara ekonomiskt mest för- delaktigt. Av samma skäl bör himmelsfärdsdag inte heller flyttas till någon annan dag. Nästa fråga är vilken dag av och som bör upphöra att vara allmän helgdag. och anser i sin rapport att det finns rimligt stöd för hypotesen att om man tar bort som helg- dag blir nettokostnaden approximativt noll, förmodligen negativ eftersom alltid infaller medan kommer att bli en rörlig helgdag. kom i sin ekonomiska utredning fram till att det är fördelaktigare ur samhällsekonomisk synvinkel att ta bort än när görs om till allmän helgdag. Det har i utredningen diskuterats om det innebär en arbetstids- förlängning eller inte om tas bort som allmän helgdag som nationaldagen blir allmän helgdag och om det är mer kostnadsneutralt att ta bort . Utred- ningens experter har haft olika uppfattningar om detta främst med hänsyn till klämdagseffekter och till avtalad arbetstidsförkortning. är en rörlig helgdag som orsakar klämdagar när den infaller eller torsdag. I många kollektivavtal finns det dessutom reglerat om reducerad arbetstid på och i flera avtal är denna afton helt arbetsfri. Annan- dag ger aldrig upphov eller till avtalad arbetstidsförkortning. Med stöd av de ekonomiska rapporterna är det mycket som talar för att de samhällsekonomiska effekterna blir något mer gynn- samma om tas bort än om tas bort. Utredningen är dock inte övertygad om att det blir så stor skillnad på de samhällsekonomiska konsekvenserna att det utifrån den ekonomiska aspekten är självklart vilken dag som skall tas bort. Som utredningen tidigare uppgett är kyrkornas och trossam- fundens uppfattning viktig när utredningen skall ta ställning till vilken dag som skall tas bort. Kyrkor och trossamfund har en stor betydelse för många människor i och människor söker sig dit vid olika tillfällen. Samtliga kyrkor och trossamfund är, som redan beskrivits ovan, eniga om att är den minst dåliga kyrkliga helgdagen att ta bort om införs som allmän helgdag. De allmänna helgdagarna är ojämnt fördelade . Många helgdagar infaller . ligger närmast i tiden. Detta är också ett viktigt argument för att bör tas bort. –2023 infaller dessutom åtta gånger1 Som exempel kan anges att infaller . Om inte tas bort som allmän helgdag skulle det innebära att det vissa år kommer att bli ytterligare en långhelg förutom himmelsfärdshelg. Vissa år skulle det dessutom komma att uppstå klämdagar mellan nationaldagen och pingsthelgen. Allt detta kan innebära ytterligare konsekvenser för samhällsekonomin. Det talar också för att bör tas bort. Att ta bort som allmän helgdag skulle innebära att många människor går miste om möjligheten till en lång sammanhängande ledighet under årets mörkaste del utan att ta ut så många semesterdagar. Jullovet i skolorna sträcker sig dessutom över den s.k. trettonhelgen. har stor betydelse för fjällturismen eftersom många åker till fjällen under jul-, nyårs- och trettonhelgen. Fjäll- turismen är en mycket viktig ekonomisk faktor för de flesta fjäll- kommuner. Att ta bort kan därför slå hårt mot turistnäringen i fjällvärlden. Detta innebär sammanfattningsvis att utredningen föreslår att upphör att vara allmän helgdag. 1 Uppgift i brev till utredningen från professor , , , dnr 2/2003 7 Konsekvenser och ikraftträdande Utredningens förslag: Lag om ändring i lag (1989:253) om all- männa helgdagar skall träda i kraft . I enlighet med utredningens förslag krävs ett förslag till lag om ändring i lag om allmänna helgdagar. Det kan diskuteras när lagändringen skall träda i kraft. Mer- parten av nu gällande kollektivavtal löper ut . Utredningen har velat störa den pågående avtalsrörelsen så litet som möjligt och därför lagt fram sitt förslag något senare än enligt direktiven. Under beredning av betänkandet i departementet är det viktigt att ikraftträdandet prövas. Utredningen föreslår dock att lagändringen träder i kraft . I 15 § kommittéförordningen (1998:1474) anges att om för- slagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självsty- relsen, skall konsekvenserna i detta avseendet anges i betänkandet. Enligt bestämmelsen gäller detsamma när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för syssel- sättning och offentlig service i olika delar i landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att uppnå de integrationspolitiska målen. Vi anser inte att det framlagda förslaget har någon sådan bety- delse som avses i 15 § kommittéförordningen på de nämnda områdena. Någon redovisning av sådana konsekvenser krävs därför inte. 8.1Förslaget till lag om ändring i lag (1989:253) om allmänna helgdagar 1 och 2 §§ Förslaget om att nationaldagen blir allmän helgdag och att annan- dag upphör att vara helgdag föranleder ändringar i bestäm- melserna om vilka dagar som är allmänna helgdagar och när de infaller. och ingår i uppräkningen av helgdagar i 1 § trots att de alltid infaller . I propositionen om all- männa helgdagar (1988/89:114 s. 6) motiverades detta med att det var mest överskådligt och informativt att ange som dagen närmast efter och som dagen närmast efter . Dessutom motiverades utformningen av 1 § med att det framstod som mest i överensstämmelse med tradi- tionell uppfattning att låta även och ingå i uppräkningen av helgdagar. Det finns något behov av att definiera när infaller. har dock i den kristna traditionen, jämte juldagen och , en grund- läggande betydelse även för det övriga kyrkoåret. Trots att pingst- dagen alltid infaller finns det därför enligt utred- ningens uppfattning inget skäl att ta bort denna dag ur uppräk- ningen av helgdagar. Ekonomiska effekter av att inrättas som allmän helgdag Kostnaden för en extra helgdag: konceptuell diskussion..... Nivå 1: Enskilda hushållet och företaget ................................... Nivå 2: Enskilda marknaden...................................................... Nivå 3: Marknader i samspel ...................................................... Valet mellan fritid och konsumtion i en modell med Kostnad för helgdagar i termer av minskad konsumtion/produktion................................................... 5 Översikt av resultat från denna och liknande studier ........... Denna rapport behandlar de samhällsekonomiska kostnaderna av att göra till en allmän helgdag. I tabell A ges en samman- fattande bild av beräknade kostnader, dels från denna studie men även från ett antal tidigare näraliggande studier. Vi finner att kostnaderna (i termer av förlorad produktion) ligger i intervallet 3–8,5 miljarder . Resultaten överensstämmer i huvudsak med tidigare gjorda utredningar. Studier kring samhällsekonomiska kostnader av extra helgdagar och arbetstidsförkortning. BNP/365 version 0 3-8,5 mdr utveckling och antalet helg- dagar som inte infaller på helgdagar och konjunkturläge. termer av BNP blir ungefär 60-80 6/, 6/1 eller 1/5 tas bort 6/, Kr HfD eller AnD P tas bort termer av BNP blir 24-26 miljarder =+1,2-1,8 mdr i nuvärde (kalkylränta) Arbetstidsförkortning kan leda till (2001)a lönehöjningar, vilket även en extra semesterdag kan göra marginellt. Minskning av arbetstid med =2,1-5, (1998)b KI (2002)c BNP = –1,i resultat kan kostnaden för grovt skattas till några tiondels- dagar och med en 2005–2007. = -0, bundet (1998)d (-0,i refe- a Arbetstidsförkortning, löner och arbetslöshet – en studie på svenska individdata, Ekono- misk debatt, årg 29, nr 7, sid 477-486. b Modellsimuleringar av makroekonomiska effekter vid en arbetstidsförkortning, nove- mber 1998. c [2002], Samhällsekonomiska effekter av en allmän arbetstidsför- kortning, d Kommunerna i Framtiden, långtidsutredning . Tabellen kommenteras i mer detalj i rapporten. Man kan dock dra slutsatsen att kostnaden för en extra helgdag kan nöjaktigt approx- imeras med förlusten av en dags förädlingsvärde i ekonomin. I runda tal ligger kostnaden, enligt befintliga uppskattningar, mellan 3–8,5 miljarder .