sou · GSB353d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Reflective Layer (0,1µ m) Substrate (1,) Reflective Layer: Gold or Silver Halide Dye layer: cyanine, metalstabiliserad cyanine, phthalocyanine or azo-dye Label (5 µm) Protective laquer layer (10-20 µm) Reflective Layer (0,05-0,1µ m) Substrate (1,) Lacquer: acrylic, polymer Reflective Layer: Aluminum, gold or silver Nedbrytning/Upplösning av polymeriska kedjor Oxidering av magnetiska partiklar Smörjmedlet i bindemedlet tränger upp mot ytskiktet Efter det att symptom uppkommit, accelererar förfallet snabbt i form av en s.k. knäkurva. Det leder till att överföringskostnaderna ökar avsevärt. Inspelningsbar CD (CD-R) Förlust av kontrast mellan simulerade fördjupningar och upphöjningar Formförändringar av simulerade fördjupningar och upphöj- ningar Oxidering och repning av det reflekterande skiktet Brytningsfel pga. basskiktsförändring Minskad vidhäftning mellan de olika skikten Oxidering och repning av det reflekterande skiktet Brytningsfel pga. basskiktsförändring Minskad vidhäftning mellan de olika skikten Avspelningsutrustningen är minst lika viktig som själva bärarna (banden) eftersom bägge behövs för att spela upp innehållet. Bärarna ägnas alltför ofta större uppmärksamhet än utrustning för avspelning. Restaurering, konservering och bevarande innefattar också själva maskinerna. Konservering betyder i det här fallet, regelbunden service och underhåll, att lagra maskinerna i lämplig miljö och att testköra dem regelbundet. Dessa åtgärder är en del av den innehållsbevarande processen. Parallellt med detta är tillgång till skickliga och erfarna tekniker på det här området av avgörande betydelse (se vidare 12.3.2). Det är naturligtvis innehållet som är viktigast. En del av bevarande- processen innebär ibland restaurering av innehållet till ursprunglig För SLBA skulle det göras elektroniskt med hjälp av bl.a. följande åtgärder: Tidbaskorrektion (Time base correction) Felkorrigering (correction) Dölja fel (concealement) Smuts- och repborttagning (Dirt and scratch concealment) Brusreducering (Noise reduction) Avlägsna kornighet (De-graining) En tumregel för alla kulturarvsarkiv är att använda sig av restau- reringsteknik på arkivoriginal endast när det är absolut nödvändigt. Därmed tillhandahåller man bästa möjliga omanipulerade kopia, och lämnar utrymme för användning av bättre framtida restaure- ringsteknik. Inom vissa delar av det audiovisuella bevarandet har det lyckligtvis dykt upp ett ökande antal kommersiella intressenter. Det finns åtminstone några företag som ägnar sig åt att försöka återvinna information ur äldre audiovisuella format. De två nedan nämnda företagen är skickliga på att få ut bästa möjliga resultat ur varje enskilt objekt, men är inte utrustade för att hantera miljoner eller ens tusentals timmar av material. SLBA och SVT använder detta företag för att serva och uppgradera videohuvudena på sina 2-tums Quadraplex-spelare: När det gäller massmigrering har påtagliga kommersiella intressen aktiverats som en följd av PRESTO- och PRESTO SPACE-pro- jekten, i vilka ju en rad företag ingår som utvecklingspartners. Detta ger dem ju en unik möjlighet att hitta kommersiella utveck- lingsmöjligheter på ett tidigt stadium. Det amerikanska företaget är förmodligen ledande i U.S.A. på området massmigrering av audiovisuellt inne- håll. De har en ny produkt under utveckling, SAMMA (System for Automated Migration of Media Archives), om vilken kan läsas på deras webbsida, . Ägaren, , är f.d. ägare till det ovannämnde företaget , vilket tillfört Media Matters en mängd värdefull kunskap om själva över- föringsprocessen. Lindner är också en av chefskonsulterna för Library of Congress nya Conservation Center (se vidare 11.2). 11 Modeller och arbete för långsiktigt bevarande Här följer en lista över några av de mest inflytelserika institutioner, organisationer och bolag inblandade i detta arbete. Tid och utrymme ges inte för att beskriva allihop, en kortare beskrivning görs dock av och Library of Congresss Natio- nal Audio-Visual Conservation Center (NAVCC), eftersom deras arbete har direkt anknytning till migreringsfrågor. IASA (Archives) /IFTA (International ) Nasjonalbibilioteket (Library) Interpares (on in ) OAIS ()OAIS referens- modell har blivit allmänt accepterad som en nyckelstandard för digitalt bevarande. (Rymbolaget) har fungerat som en s.k. . En introduktion till denna referensmodell och dess användning finns på: (IST-1999-20013) var ett försök av TV-arkiv och teknikforskare att angripa bevarandefrågor och problem relaterade till audiovisuell arkivering på ett problemlösande sätt. Projektet finansierades av den europeiska kommissionen och dess 5:e ram- program inom området informationsteknologi, underrubrik kul- turarvsapplikationer. Projektet pågick , och hade en totalbudget på , varav EU satsade på att utveckla bevarandeteknik för radio- och TV arkiv. Projektet leddes av () med de lAudiovisuel () och Radio Televisione Italiana () som huvud partners. Därut- över fanns en större grupp tekniska samarbetspartners och en användargrupp bestående av tio större europeiska TV-arkiv (bl.a. SVT) i avsikt att klargöra samlingarnas storlek, status och bevaran- debehov. Kommissionen och inblandade parter bedömde i det stora hela projektet såsom varande framgångsrikt. Detta berodde förmod- ligen på att en stor del av det krävande detaljarbetet inte bara base- rats på behoven hos europeiska arkiv, utan också på att skapa ekonomiskt högeffektiva modeller, och på att öka arkivinnehållens tillgänglighet. Huvudargumentet var att ökad tillgänglighet och användning också ökar intäkterna och ger högre avkastning på tekniska investeringar mer än traditionell s.k. en-till-en-migrering (like-to-like). Detta, i kombination med optimerad effektivitet i bevarandeprocessen, kommer att motivera investeringar hos enskilda arkiv och skapa en fungerande affärsmodell. Det står dock klart att den huvudsakliga drivkraften, hos både Kommissionen och projektets partners, då och med PRESTO SPACE-projek- tet, är att rädda de miljontals timmar av oersättliga europeiska kulturskatter som finns i form av ljud, video och film. Huvuddelen av den omfattande dokumentationen är offentligt tillgänglig, bortsett från en del dokument som innehåller affärs- hemligheter. Presto Space är en förlängning av och är i likhet med detta finansierat av Europeiska Kommissionen, fast nu inom det 6:e ramprogrammet. Det kommer att pågå med start . Budgeten är i runda tal , varav Kommissionen står för 9 miljoner. Presto Space är del av en projektsamling som inkluderar bl.a. , Collate, AMICITIA, ECHO och FIRST. Kommissionen har beräknat att räddandet av av innehållet i de europeiska arkiven kommer att kosta , och att den idé om bevarandefabriker som Presto Space presenterat kommer att halvera den kostnaden. Tillsammans med Library of Congress och deras bevarande- planer kommer Presto Space att utföra grundforskning på det här området och bör därför utnyttjas. SLBA har blivit medlem i Presto Space användargrupp och blir på detta sätt involverad i utvecklingen. Några utdrag ur () webb- sida följer nedan: Presto Space: Bevarande inriktat mot lagring och åtkomst. Standar- diserad praxis för audiovisuellt innehåll i . Syfte: Audiovisuella bevarandetjänster Projektets syfte är att tillhandahålla tekniska lösningar och integrerade system för digitalt bevarande av alla slags audiovisuella samlingar. Institutioner som traditionellt har ansvar för bevarandet av audiovisu- ella samlingar (TV-företag, forskningsinstitutioner, bibliotek, museer etc.) står nu inför avgörande tekniska, organisatoriska, resursmässiga och rättsliga utmaningar i samband med migreringen till digitala format och bevarandet av redan digitaliserat material. Teknisk föråld- rande och fysisk nedbrytning av deras tillgångar ställer krav på gemen- samma policyåtgärder och effektiva tekniska tjänster för att åstad- komma ett långsiktigt digitalt bevarande. Audiovisuellt innehåll får stor spridning och arkivens ägare är vitt skilda till karaktär och storlek; institutioner, företag, regionala och lokala myndigheter. De höga kostnaderna och den teknologiska kom- plexiteten har fram till förhindrat dessa insamlare från att utveckla och driva sin egen nedärvda policy, och de är tvungna att invänta offentliga regler och subventioner från centralt håll. Projektets huvudsakliga syfte är att bygga upp bevarandefabriker som tillhandahåller rimligt prissatta tjänster för alla slags samlingar och för att sköta och distribuera deras tillgångar. Partnerskap: Arkiv, serviceföretag, industrier, universitet och forskningsinstitut En stark användargrupp, serviceföretag och representanter för indu- strin kommer att stå för användarkrav, för funktionell feed-back och kunskap om gällande praxis samt för tester av de lösningar som utvecklas. Dessa partners bidrar till att direkt tackla arkiveringsproblemen, att implementera forskningsresultaten och bygga upp arbetsverktyg och komponenter för bevarandekedjan, för uppfinningar inom restaurering och för lösningar av åtkomstproblemen. 8 arkivinstitutioner och deras FoU-avdelningar: , BBC, B&G, ORF, , Nederlands FilmMuseum, Österreichischer Mediatek och . 3 FoU-institutioner: , , IT Innovation. 6 universitet: , , , , , Univer- sity . 15 industriella partners (samtliga små eller medelstora företag): ACS, CTM Debrie, Eurix, CubeTec, Hi-Stor, HS-Art Digital, Centrimage, , Media-Matters, Snell&Wilcox, SSL, StreamUK, , Studio och Vectracom. Arbetsplan: Fyra arbetsområden och en integreringsprocess Utvecklingen kommer att ske inom fyra särskilda arbetsområden (groups of Workpackages). Preservation Work Area: tillhandahållande och integrering av verk- tyg för bevarandeprocessen. Restoration Work Area: tillhandahållande och integrering av verktyg för restaureringsprocessen. Storage and Work Area: planering, finansiella och förvaltande uppgifter för processen och olika aspekter av lagringsteknik Metadata, Access and Delivery Work Area: garantera korrekta leve- ranser till arkiven, med verktyg för åtkomst (access). LIBRARY OF CONGRESS National Audio-Visual Conservation Center (NAVCC).http:/// The Motion Picture, Broadcasting & Recorded Sound Division hos Library of Congress förvaltar världens största samling av TV-, film- , radio- och ljudobjekt. Detta i kombination med att de har ett nationellt bevarande ansvar skapar ett slags släktskapsförhållande till SLBA. Exempelvis har SLBA mer gemensamt med Library of Congress än med broadcast företagen. Library of Congress har insett behovet av ett långsiktigt be- varandeprogram. Det har resulterat i NAVCC som är under uppbyggnad i , . Det kommer att bli en central anläggning för lagring och bevarande som hyser bibiliote- kets audiovisuella samlingar och inrättar specialdesignade bevaran- delaboratorier för audiovisuella media5. Anläggningen beräknas bli invigd . Nedan följer några utdrag ur Library of Congress webbsida: NAVCC kommer att göra det möjligt för att bli av med nuvarande begränsningar gällande förmågan att lagra, bevara och till- gängliggöra sina samlingar av rörliga bilder och inspelat ljud. Det kommer att ske på bl.a. följande sätt: samlingar av rörliga bilder och ljud finns arkiverade i fyra delstater och . När NAVCC öppnar kan koncentrera sina samlingar till en enda central lagringsfacilitet som erbjuder tillräckligt utrymme för tillväxt . Film and hos NAVCC utvecklas för att markant öka det antal objekt som bevaras för alla typer av audiovisuella format. Utan NAVCC skulle beva- randekapacitet begränsas till av den totala mängden hotat ljud- och videomaterial . räknar vi med att de nya NAVCC-laboratorierna gör det möjligt för oss att bevara av det hotade materialet. Digital förvaringsplats och åtkomst NAVCC innefattar också ett som kommer att bevara och för forskningsändamål tillhanda- hålla såväl inkommet digitalt innehåll som donationer i analoga format. Det nya systemet bidrar till utveckling som en förvaringsplats för digitalt innehåll och använder en ny paradigm, ett nytt synsätt när det gäller att producera och sköta datorbaserad digital information. 12.1.1Inventering av antal bärare Inventeringen av antalet bärare har skett dels genom en inventering utifrån de poster som finns inlagda i SLBAs databas, dels genom räkning av antalet band i arkivet. Samtliga format vid SLBA har inventerats. Resultatet visar att den övervägande mängden arkivmaterial ligger på VHS för bild och på 1/4-tums band för ljud – se annex 1. 12.1.2Inventering av systemens tekniska status En av SLBAs viktigaste uppgifter är att kunna detektera och avspela den information av ljud- och bildinnehåll som finns lagrat på olika bärare i arkivet. För att arkivet skall kunna hålla systemen i avspelningsbart skick så bör följande faktorer löpande följas upp: bärarens kondition och det tekniska systemets aktualitet, kondition och funktion. Alla tekniska system försvinner från marknaden, och det är viktigt att kontinuerligt bevaka den tekniska utvecklingen för att kunna planera för inköp av utrustning. Beskrivningen av ett tekniskt system bör därför beakta följande: Möjlighet till inköp av reservdelar och service på den tekniska utrustningen Möjligheten att rekonstruera och återskapa systemet och avspelningsutrustningarna . En sådan beskrivning har tagits fram för bild i annex 2 och ljud i annex 3. Utifrån föregående resonemang har inventeringen av systemens tekniska status delats in i följande delinvesteringar: inventering av bärare med syfte att belägga åldersfenomen inventering av systemens relativa kvalitet inventering av uppspelningsmaskinernas tekniska status samt tillgängligt antal maskiner per system redovisning av förutsättningarna för att underhålla alternativt nyinförskaffa uppspelningsmaskiner. Nedan följer en allmän presentation av respektive delinventering och den metod som använts. Tester av bärare med syfte att belägga åldersfenomen. På grund av den stora mängden bärare har testerna gjorts genom ett urvalsförfarande. Testerna av förekommande åldersfenomen har utgått från följande urval: band med olika speltider eller andra tekniska skillnader. Testerna har utförts i början, mitten och slutet av banden, och varje kontrollpunkt har motsvarat ca 2 minuters uppspelning. Följande uppgifter har registrerats i samband med kontrollerna av åldringsfenomen: Om spolningen av videobanden fungerar väl åt båda håll – alter- nativt kärvar Förekomst av nedsmutsning av videohuvud vid uppspelning pga. bindemedlet släpper (sticky shed syndrome) Åldringsrelaterade bildstörningar som drop-outs (korta signalbortfall) Utifrån testerna har varje testat band bedömts och redovisats utifrån en tregradig skala enligt nedan. 1)Bandet slammar på video- och ljudhuvuden och behöver åtgär- das (ev. bakas). Även problem med bandföringen som kärvar i kassetten. 2)Bandet kärvar i kassetthuset men ger bra bild vid avspelning. Kan ha tendenser till slamning och brusig bild. 3)Bra eller förväntad kvalitet vid avspelning. Normala störningar som kan förekomma är drop-outs (korta signalbortfall) som ej bedömts vara åldersbetingade. Vid behov har även andra rele- vanta noteringar om den tekniska inspelningskvalitén förts in i anslutning till redovisningen av respektive band. Exempel på testprotokoll – se annex 4. Resultat av inventering av bärare med syfte att belägga åldersfenomen, U-matic som exempel Vid avspelningsprov på olika U-maticmaskiner av ett och samma band visade det sig att bildkvaliteten varierade något. Vid testerna användes SP (VO-9600 SP) som underlag för bedömningen av inspelningskvaliteter, då dessa bedömdes som mest stabila. Resultatet av testerna visar att framförallt band av märket (ca 1 300 kassetter) innehållande referensinspelningar från SVT uppvisar åldringsfenomen. Problemen visar sig genom en förhöjd friktion på bandets baksidesskikt. Styrpinnarna som leder magnet- bandet i kassetthuset ger en så hög friktion vid bandföringen att maskinerna inte klarar att spola banden. Bilden är dock oftast bra vid uppspelning. Försök med att värma banden (s.k. bakning) i värme resulterade i att banden blev spolbara igen. Detta betyder att en stor del av AGFA-banden troligtvis måste bakas i samband med en eventuell omkopiering. I övrigt har testerna visat att arkivets U-matic-inspelningar varit möjliga att avspela men att det är osäkert hur länge dessa inspel- ningar kommer att vara i spelbart skick. Det är känt att stora AV- arkiv, såsom t.ex. vid SVT och BBC () har haft stora pro- blem med U-matic. För testresultat – se annex 5 Redovisning av systemens relativa bildkvalitet De testade systemen har bedömts utifrån dess tekniska specifika- tioner samt utifrån andra relevanta och generella fakta om forma- ten. Syftet är, förutom att ge en generell bild av systemens relativa kvalitet, att vid identifiering av dubletter på skilda format kunna bedöma vilket format som i första hand bör konverteras. Tabell över relativ bildkvalitet för videoformat – se annex 6. Tabell över relativ ljudkvalitet för ljudformat – se annex 7. Det är dock viktigt att skilja på ett systems tekniska specifika- tioner och den uppspelningskvalitet som kan förväntas. Uppspel- ningskvaliteten kan variera kraftigt beroende på t.ex. inspelnings- maskinernas kondition, signalkälla och kvaliteten på de bärare som utnyttjats. Inventering av uppspelningsmaskinernas tekniska status samt tillgängligt antal maskiner per system Antal tillgängliga maskiner har inventerats av tek- nikavdelningen vid SLBA. I samband med bandtesterna kontrolle- ras dock huruvida uppgifterna om antal maskiner och maskinernas tekniska status är aktuella. Det görs även en bedömning av möjlig- heten att föra över arkivets arkivmaterial med det antal maskiner som finns tillgängliga. Redovisning av förutsättningarna för att underhålla, alternativt nyinförskaffa uppspelningsmaskiner Inventering av reservdelar och förutsättningarna för service och nyinförskaffning görs i samband med genomgången av respektive system. Många av arkivets tekniska system är svåra att finna utan- för SLBA och det finns skäl att trygga kompetensen att reparera äldre apparater. En bedömning av förutsättningarna för nyinför- skaffning av maskiner och reservdelar samt möjligheten till extern service av maskiner görs bland annat genom att maskintillverkare och distributörer kontaktas. 12.2SLBA:s befintliga system för masslagring SLBA har en befintlig infrastruktur för digitala media, systemet är en vidareutveckling av en prototyp framtaget för att göra 5 550 SF- journaler tillgängliga on-line för besökare i . annan viktig ambition var att samla praktiska kunskaper och erfa- renheter från ett digitalt system för masslagring. Ribban lades högt och dagens system utgör en utmärkt grund för en fortsatt digitali- seringsprocess. Datalagringstekniken är väldimensionerad och robust. Det som saknas är en övergripande förmåga för media- hantering, t.ex. effektiv hantering av mediafiler, intag, katalogise- ring, sökning, kopiering etc. Se systemdiagram i annex 8. Nedanstående belopp anger nettokostnaderna för lagring beräk- nade efter dagspris (februari –04) och utan hänsyn till framtida sänkningar av datalagringspriser. 200 (LTO) 2 är det format som SLBA f.n. använder och beräkningarna har gjorts med denna som utgångspunkt, med undantag för ca 150 LTO 1-band (100 GB) som fortfarande används. Fas 1: (robot och HSM-system) Fas 2: (disksystem, server, nytt bandformat Fas 3: (disksystem, nytt bandformat) Återstående kostnader för att fylla befintlig robotkonfiguration med band: Den totala kapaciteten blir då 110 TB. Total investeringskostnad för ett fullt utnyttjat masslagrings- sytem i enlighet med dagens konfiguration (robot @ 110 TB och disksystem @ 3 TB) = I enlighet med ovanstående beräkning motsvarar detta /GB eller /TB. En backup-kopia skall också finnas, denna skall lagras utanför roboten och på annan plats, vilket medför ett lagringsbehov av ytterligare 110 TB, motsvarande uppskattningsvis . Detta medför en justerad kostnad enligt följande: /GB eller /TB. Denna kostnad bör jämföras med kostnaden under 12.2.2 nedan. Ej inkluderat i denna kalkyl är kostnader för personal, extern ser- vice- och support och licenser. De är inte medräknade därför att de SOU 2004:53 Bilaga 2 utgör årliga driftskostnader och inte investeringar, men blir natur- ligtvis avsevärda när man räknar fram den totala livslängdskostna- den (life cycle cost) för medieinnehållet. Årskostnaden för underhåll, service och licenser för SLBAs nuvarande system ligger på ca , eller av den totala investeringen (bandkostnader ej inräknade), vilket bör jäm- föras med en allmänt accepterad praxis på 10–av totala inve- steringar i hård- och mjukvara, . beräknas en fast intern tjänst för uppskattningsvis /år krävas för att betjäna systemet. 12.2.2Utvidgning av befintligt system Nedanstående kostnader inkluderar en extra backup-kopia att lagras utanför roboten på annan plats. Varje nytt robotkabinett har 520 bandfack och om det fylls med LTO 2-band blir den totala datamängden 520 x 200 GB = 104 TB. 520 LTO bandfack = 1 extra kabinett = Kostnad för varje ytterligare modul: /GB eller /TB ADIC AML/J, SLBAs nuvarande bandrobot, blir fullt utnyttjad när en basmodul och nio tilläggsmoduler blivit installerade. En trolig modell för en fullt utnyttjad robot innefattar också 8st LTO drives och två I/O-enheter. Den nuvarande konfigurationen måste således kompletteras med följande: 6 moduler med enbart bandfack, inkl. bandkostnader = 1 modul med bandfack och 2st LTO drives, inkl. bandkostnader 1modul med bandfack, I/O-enhet och 2st LTO drives , inkl. bandkostnader = Totalkostnad: investeringar: Totalkostnad för masslagringssystem med fullt utnyttjad robot: Total lagringskapacitet: 890 TB Detta medför en kostnad enligt följande: /GB Denna kostnad bör jämföras med kostnaden under genomförda investeringar (se ovan). Ej inkluderat i denna kalkyl är kostnader för personal, externa ser- vice- och support och licenser. De är inte medräknade därför att de utgör årliga driftskostnader och inte investeringar, men blir natur- ligtvis avsevärda när man räknar fram den totala livslängdskostna- den (life cycle cost) för medieinnehållet. Värt att notera: Varje komponent inom SLBAs system för masslagring har en odefinierad livslängd som tyvärr är kortare än vad som är önskvärt. Medellivslängden har visat sig ligga på 3–. Såväl hård- som mjukvara måste ersättas eller uppgraderas med vissa intervaller därför att erforderlig kapacitet saknas eller att support och garantier inte längre finns tillgängliga. Detta leder till kontinuerliga nyinvesteringar för att bibehålla systemets funktionalitet. Kontinuerligt bevarande måste innefatta migrering av databärare som genomförs med intervaller som betingas av bärarnas symptom på åldrande och nödvändig uppdatering av de logiska formaten när de närmar sig gränsen för att försvinna från marknaden. SLBA har genomfört detta framgångsrikt en gång (och relativt problemfritt) i samband med migreringen av de 5 553 gamla svenska SF-journalfilmerna, mellan lagringsformaten DLT och LTO. Migrering kan ske endera manuellt eller med hjälp av robot. Vilken metod man väljer beror främst på antalet bärare i ett givet format och på den kondition dessa bärare befinner sig i. Med andra ord, bedöms det vara ekonomiskt rimligt och tekniskt möjligt? Stora mängder bärare som inte visat tecken på förfall lämpar sig natur- ligtvis väl för storskalig robotiserad migrering. När väl materialet eller avspelningsapparaturen börjat visa tecken på förfall, vilket kan inträffa plötsligt, kommer en automatisk migrering att bli svår, för att inte säga omöjlig. Såväl robotiserad som migrerings- teknik måste användas av SLBA på grund av de stora skillnaderna i format och kondition. Det är inte alltid självklart vilken teknik som bör användas för varje enskild bärare. I en robotiserad överföringsprocess måste det finnas möjlighet att identifiera och avlägsna dåliga bärare, antingen för special- behandling och återförsök, eller migrering.