sou · GSB373 · 2005-01-01 00:00:00 — Utvärderingar har visat på brister i tjänste- männens bemötande av utlandsfödda och personer med utländsk bakgrund. Arbetsformer vid myndigheterna och ineffektiva åtgärder har medfört att utlandsföddas möjligheter till snabb etablering på den svenska arbetsmarknaden har varit dåliga. Tjänstemännens erfarenhet och kunskap om effektiv integration på arbetsmarknaden behöver stärkas. Det skulle kunna ske genom att specialiserade avdelningar eller kontor med särskild inriktning skapas. Bilaga 4 till LU 2003/04 Svag anknytning till arbetsmarknaden påverkar nästa generation Personer som är födda i och har en eller två föräldrar födda i annat land, dvs. personer med utländsk bakgrund, har också en svagare ställning på arbetsmarknaden i jämförelse med personer som har svenska föräldrar. Att ha en förälder med svensk bakgrund verkar enligt forskningen förbättra möjligheterna till arbete, vilket tyder på att nätverk och kännedom om Sverige-specifika kun- skaper har betydelse. Ungdomar med utländsk bakgrund har visat sig ha sämre motivation till studier p.g.a. att de saknar goda förebilder och att de påverkas negativt av föräldrarnas svaga ställning på arbetsmark- naden. Mot bakgrund av hur arbetsmarknaden har sett ut, kan ung- domarnas agerande tyckas vara ekonomiskt rationellt – det är alltför riskabelt och lönar sig inte att investera i utbildning. Det är viktigt att dessa mönster bryts, så att dagens svaga position på arbetsmarknaden bland dem med utländsk bakgrund inte förs vidare i flera generationer. Om en förändring inte kommer till stånd, kan en negativ spiral uppstå. Konsekvenserna kan bli stora eftersom andelen i befolkningen med utländsk bakgrund kommer att öka kraftigt . Motivationen till studier och aktivt deltagande i arbetslivet hos den unga delen av befolkningen är av mycket stor betydelse för framtidens välfärds- samhälle. Situationen på arbetsmarknaden beror inte bara på utbudsfaktorer Förklaringsfaktorer hos utlandsfödda och personer med utländsk bakgrund när det gäller ålder, kön, utbildningsnivå, språkkun- skaper, vistelsetid i m.m. analyseras ofta i försök att förklara den svaga anknytningen till arbetsmarknaden. Inom den svenska empiriska forskningen har man inte kunnat förklara utlandsföddas situation på den svenska arbetsmarknaden enbart med individrelaterade faktorer. Inom forskningen analyseras även tidpunkten när invandringen har ägt rum och detta kopplas i sin tur till konjunkturläget och efterfrågan på arbetskraft. Minskad efterfrågan på arbetskraft förklaras också ofta av argument som rör strukturell och institutionell förändring. Invandrad arbetskraft och arbetskraft med utländsk bakgrund tycks vara en buffert på arbetsmarknaden. Bilaga 4 till LU 2003/04 Det innebär att goda förutsättningar att finna arbete i princip endast finns när efterfrågan på arbetskraft är hög. Det behövs ytterligare kunskap om arbetsmarknadens efter- frågan på arbetskraft och orsakerna till den svaga integrationen på arbetsmarknaden. Empirisk forskning pekar på problemområden, men därutöver behöver viktiga och effektiva åtgärder identifieras. Hur ser arbetsgivares rekryteringsmetoder ut och missgynnas utlandsfödda i rekryteringsprocessen? Är bakgrunden till tillfälliga anställningar bristande eller osäker information om invandrarens kompetens? Finns det brister när det gäller värderingsmetoder för utländsk utbildning och yrkeskompetens? Känner arbetstagare respektive arbetsgivare till värdering av utländsk utbildning? Vilken vägledning får invandrare när det gäller möjliga karriärvägar? till för dem som pendlar mellan tillfälliga anställningar och arbetslöshet? När dessa och andra viktiga frågor kan besvaras, kan förändringar vidtas så att den invandrade kompetensen bättre tas till vara på arbetsmarknaden. Forskningsstudier om invandrare på den svenska arbetsmarknaden antyder ofta att stora skillnader mellan svenskfödda och utlands- födda arbetstagares arbetsmarknadssituation kan bero på att diskriminering förekommer. Diskriminering är svårt att påvisa genom empiriska studier, men det är hög tid att frågan tas på allvar. I vissa sammanhang bemöts individer olika beroende på vilket ursprung individen har. Forskning om skillnader mellan barn som adopterats till och deras situation på arbetsmarknaden har visat att ju mer svenskt utseende arbetstagaren hade, desto större var chanserna på arbetsmarknaden. Skillnader mellan adopterade barn tyder på diskriminering utifrån hudfärg. Utlandsfödda från och har haft särskilt svårt att etablera sig på arbetsmarknaden i . Trots lång vistelsetid i landet, är sysselsättningen låg och arbetslösheten hög. Även utlandsfödda med hög utbildningsnivå har haft svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden. Det går inte att utesluta att utlandsfödda från länder långt bort ifrån bemöts annorlunda på arbetsmark- naden och att det är en förklaring till varför invandrade från och har en särskilt svår arbetsmarknadssituation. Bilaga 4 till LU 2003/04 I jämförelse med utlandsfödda från europeiska länder har utlandsfödda från generellt sett en svag ställning på den svenska arbetsmarknaden. En delförklaring är säkerligen anledningen till invandring, eftersom en stor andel av de utomeuropeiska invandrarna kommer till av flyktingskäl, medan europeiska invandrare ofta kommer av arbetsmarknadsskäl. Invandring av flyktingskäl innebär rimligen en relativt längre anpassningsperiod i det nya landet innan inträde på arbetsmark- naden kan ske. För att anpassningstiden ska bli så kort som möjligt och inträdet på arbetsmarknaden ska kunna ske tidigt, är stödet och hjälpen från olika myndigheter, främst arbetsförmedlingen och , av största vikt. Utvärderingar av myndigheternas arbete visar på brister i verk- samheten. Diskriminering och fördomsfullt bemötande av utlands- födda har visat sig vara vanligt. I debatten höjs ofta röster om att svenska arbetsgivare diskriminerar i samband med rekrytering av personal. Sannolikt är det också så att diskriminering förekommer, avsiktligt eller oavsiktligt. Det är viktigt att få fram mer kunskap om i vilken utsträckning och i vilka sammanhang diskriminering sker. I väntan på ökad kunskap, kan åtgärder vidtas där det uppen- barligen finns brister i verksamheten. Av högsta prioritet är att se över och förändra arbetsförmedlingens arbetsformer på sådant vis att integrationen på arbetsmarknaden kan förbättras. Integrations- verket har en viktig roll att fylla, varför det är glädjande att verket i sin senaste årsrapport2 utpekar diskriminering som ett område för djupare analys. På alla nivåer i samhället måste frågan ställas om utlandsfödda och personer med utländsk bakgrund diskrimineras. Kanske är det så att inte alla invånare ges lika rättigheter och möjligheter. Kunskap om hur verkligheten på arbetsmarknaden ser ut för personer med utländsk bakgrund är en grundförutsättning för att förändringar ska kunna komma till stånd. I denna rapport har flera viktiga problemområden pekats ut utifrån situationen , genomförda utvärderingar samt empirisk forskning. 2 [2004a]. Bilaga 4 till LU 2003/04 Befolkningsutvecklingen i under de närmaste två decen- nierna kommer att innebära att det blir en större andel äldre i befolkningen. Försörjningsbördan för den yrkesarbetande delen av befolkningen blir därmed tyngre. Grunden för landets totala arbetskraftsutbud ligger i befolkningens storlek och struktur, men arbetskraftsdeltagandet bland dem som är i arbetsför ålder har också stor betydelse. över tiden påverkas befolkningsutveck- lingen till stor del av migrationen. Migration påverkar i hög grad arbetskraftsutbudet eftersom merparten av dem som flyttar över landets gränser är i den mest yrkesaktiva åldern. Befolkningsökning genom invandring innebär en större potential för ökat arbetskrafts- utbud i i jämförelse med om befolkningsökningen enbart sker genom ökat födelsetal. Andelen födda utomlands beräknas motsvara av befolkningen . Om personer vars föräldrar är födda utomlands tillsammans med dem som själva har invandrat räknas till gruppen med utländsk bakgrund, kommer denna grupp att mot- svara av befolkningen år 2020.3 Utlandsfödda och personer med utländsk bakgrund kommer att bli allt viktigare för landets totala arbetskraftsutbud. I basscenario för den ekonomiska utveck- lingen fram antas sysselsättningen bland utlandsfödda öka så att skillnaderna mellan utlandsfödda och födda i minskar. I beräkningarna har utlandsfödda delats in i tre grupper: utlandsfödda från , och . Dagens skillnad i sysselsättningen mellan födda i och utlandsfödda antas fram gradvis minska utifrån respektive grupps sysselsättningsgrad. Till följd av att andelen utlandsfödda med ursprung från som har lägst sysselsättningsgrad kommer att öka , beräknas den totala effekten av förbättrad integration innebära att skillnaden i sysselsättningsgrad mellan samtliga utlandsfödda och födda i endast minskar fram . Sysselsättningsgraden för utlandsfödda beräknas uppgå till drygt 3 Baserat på befolkningsprognos 2003, se Statistiska central- byrån [2003c]. Bilaga 4 till LU 2003/04 , vilket är lägre än för födda i Större andel utlandsfödda i befolkningen innebär att god inte- gration har stor betydelse för det totala arbetskraftsutbudet. I ett alternativscenario räknar med ett högre arbetskraftsutbud genom en snabbare integration av utlandsfödda och ett större arbetskraftsutbud bland äldre på arbetsmarknaden. Integrationen beräknas bidra till att antalet arbetade timmar är högre än 2020, vilket motsvarar en årlig ökning på . I alternativscenariot ökar det totala antalet arbetade timmar i jämförelse med basscenariot. Drygt hälften av den sammanlagda ökningen av antal arbetade timmar i alternativscenariot beräknas således komma från utlandsfödd arbetskraft. återstår endast en tredjedel av dagens skillnad i sysselsättningsgrad mellan födda i och födda utomlands, dvs. skillnaderna har minskat med . Enligt alternativscenariot beräknas sysselsätt- ningsgraden för utlandsfödda vara , vilket kan jämföras för födda i . basscenario visar att trots antagande om förbättrad integration kvarstår stora skillnader i sysselsättningsgrad mellan utlandsfödda och födda i . I internationell jämförelse är sysselsättningsgraden för invandrade män låg i och skillnaderna mellan utlandsfödda och födda i är stora. Även i jämförelse med andra EU-länder med omfattande flykting- invandring är integrationen av utlandsfödda på den svenska arbets- marknaden svag. Antagandet i alternativscenariot om att två tredje- delar av dagens skillnader i sysselsättningsgrad mellan utlandsfödda och födda i försvinner innebär att sysselsätt- ningsgraden för utlandsfödda ungefär kommer att motsvara dagens nivå i andra EU-länder. 4 Se Bilaga 1–2 till LU 2003/04 (SOU 2004:11) och huvudbetänkande (SOU 2004:19). Bilaga 4 till LU 2003/04 Arbetskraftsinvandring lyfts ibland fram som en lösning på försörj- ningsbördan till följd av den demografiska utvecklingen. Invand- ring av arbetsmarknadsskäl skiljer sig från invandring av andra skäl i det avseende att arbetskraftsinvandring innebär att den som invandrar redan från början har ett arbete och därmed en fot inne på den svenska arbetsmarknaden, vilket underlättar integrationen i det svenska samhället. Oavsett skälen för invandring, blir även invandrad arbetskraft äldre. Även om invandringen sker i den ålder när de flesta är som mest yrkesaktiva, kommer invandrad arbets- kraft också att tillhöra den del av befolkningen som ska försörjas av dem som yrkesarbetar. över en längre tidsperiod innebär således inte en ökad arbetskraftsinvandring en lösning på försörjningsbördan. En förutsättning för att den invandrade arbets- kraften enbart skulle bidra positivt till försörjningsbördan är att återvandring till hemlandet sker i samband med pensioneringen. När rekryteringen av utländsk arbetskraft var som mest intensiv , trodde man att återvandringen skulle bli om- fattande. Verkligheten visade sig dock bli en annan, eftersom merparten av dem som har invandrat till för att arbeta har stannat kvar i landet. Framtida arbetskraft måste kanske rekryteras från regioner som ligger långt ifrån och flyktingar som kommer till kommer också från relativt avlägsna länder. Flytten till kräver därmed en ganska stor omställning, varför återvandringen av framtida invandrare förmodligen kommer att bli relativt begränsad. Utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv, är integration på arbetsmarknaden av de utlandsfödda som redan är i att föredra framför arbetskraftsinvandring. Ökad sysselsättning bland dem som bor i innebär att skatteintäkterna ökar som de offentliga utgifterna i form av utbetalning av arbetslöshets- ersättning och socialbidrag kan minska. En person som kommer ny till landet och får arbete innebär ökade offentliga intäkter genom skatterna, men de offentliga utgifterna ökar också exempelvis för sjukvård och sjukersättning. Nettovinsten för samhället blir större om en person som redan finns i landet blir sysselsatt i jämförelse med om en person som invandrar som arbetskraft bidrar till den ökade sysselsättningen.5 5 I Bilaga 1–2 till LU 2003/04 (SOU 2004:11) finns ett räkneexempel som belyser detta. Bilaga 4 till LU 2003/04 Även om skulle förändra regelverket så att arbetskraftsinvandring lättare kan ske, är det inte självklart att kan tillgodose sitt arbetskraftsbehov med invandrad arbets- kraft. Många andra industrialiserade länder har värre problem att vänta när det gäller befolkningsstrukturen. Konkurrensen om arbetskraften kan komma att bli hård, eftersom flera central- europeiska länder kommer att få ett mycket stort behov av arbetskraft. Integrationen av invandrare ser i många andra länder bättre ut än i . Arbetsmarknadssituationen för utländsk arbetskraft generellt och kanske i första hand för landsmän, påverkar rimligen attraktionskraften för utländsk arbetskraft. bristande integration av flyktingar, kan således påverka möjligheterna att rekrytera arbetskraft från andra länder. Svag integration kan också leda till ökande segregation på arbets- marknaden och i samhället som helhet. Potentiell invandring och faktisk invandring till ett land påverkas av landets institutioner och regelverk. Möjligheter att anställa arbetskraft för kortare perioder eller på mer flexibla villkor kan påverka arbetsgivares vilja att rekrytera arbetskraft. Särskilt när osäkerhet finns om arbetskraftens kompetens och produktivitet, tenderar arbetsgivare att vilja ha prövotid om de ska välja ett osäkrare alternativ. I har funnits en stor rädsla för att ett A- och ett B-lag ska uppstå på arbetsmarknaden, varför kollektiv- avtalade arbetsvillkor och löner ska gälla för all arbetskraft. Kommande brist på arbetskraft kan medföra att det kan uppstå institutionell konkurrens mellan länder genom att vissa länder förändrar regelverk så att rekrytering av utländsk arbetskraft underlättas. Arbetskraftsinvandring och förbättrad integration I debatten behandlas ofta arbetskraftsinvandring och integration av de invandrare som redan finns i som två motstridiga alternativ. har uppfattningen varit att den arbetskraft som redan finns i i första hand ska tas tillvara, innan utländsk arbetskraft kan tillåtas invandra i någon större utsträckning. Arbetsmarknadssituationen i för utlandsfödda och per- soner med utländsk bakgrund är komplicerad och orsakssam- banden är inte alltid tydliga. har förklaringar till problemen att finna arbete sökts på utbudssidan, dvs. att brister hos arbets- Bilaga 4 till LU 2003/04 kraften skulle förklara varför utlandsfödda och personer med utländsk bakgrund inte får arbete. Svensk empirisk forskning visar på att så inte är fallet. Orsaken till den bristande integrationen på arbetsmarknaden måste i stället sökas på efterfrågesidan, dvs. bland arbetsgivare och olika instanser som arbetar med rekrytering av arbetskraft. Diskriminering tycks vara ett större problem än vad som antagits. Förmodligen ligger grunden till problemen i att det finns för lite erfarenhet av utländsk arbetskraft på många arbetsplatser samt att det behövs mer erfarenhet och kunskap för att underlätta möten mellan personer med svensk respektive utländsk bakgrund. Goda exempel och erfarenheter såväl för arbetssökande som arbetsgivare är en bristvara. Kanske kan arbetskraftsinvandring i stället ses som ett sätt att finna vägar för integration av utländsk arbetskraft i . Arbetskraft som kommer till av arbetsmarknads- skäl är efterfrågad och har direkt kontakt med den svenska arbets- marknaden. Fler av utländsk bakgrund på arbetsmarknaden som utgör goda exempel skulle kanske kunna påverka dem som är tveksamma till arbetstagare av utländsk bakgrund. Förbättrad integration på arbetsmarknaden skapar i sin tur förutsättningar för integration i samhället som helhet. Kritiker menar att arbetskraftinvandring innebär undanträngning av dem som har svårt att finna arbete. Förvisso är det så att ökad konkurrens genom att fler aktörer finns på marknaden, innebär att vissa kommer att ha svårare att hävda sig i konkur- rensen. Dagens arbetsmarknadssituation innebär emellertid inte konkurrens på lika villkor för dem som är utlandsfödda eller som har utländsk bakgrund. Många möter hinder på arbetsmarknaden som beror på andra faktorer än de individuella meriterna. Om hindren på arbetsmarknaden som beror på diskriminering till följd av okunskap och osäkerhet inför det osvenska och därmed okända kan minskas, förbättras förutsättningarna för god inte- gration av utlandsfödda och personer med utländsk bakgrund på den svenska arbetsmarknaden. Arbetskraftsinvandring behöver inte innebära konkurrens om arbetstillfällen. Förbättrad integration av högutbildade invandrare skulle innebära en övergång från lågkvalificerade till högkvali- ficerade arbeten. I förlängningen kan det leda till arbetskraftsbrist inom lågkvalificerade yrken som varken utlandsfödda eller födda i vill ha. Sådana tendenser finns redan när det gäller säsongs- arbete inom jordbrukssektorn. Bilaga 4 till LU 2003/04 hög utsträckning inneburit rekrytering av specialistkompetens, men kan komma att innebära rekrytering till lågkvali- ficerade yrken inom t.ex. servicesektorn som befolkningen i inte vill ha. Ökad arbetskraftsinvandring löser knappast alla integrations- problem, men skulle tillsammans med individuellt anpassade inte- grationsåtgärder i form av praktik eller subventionerad anställning kunna göra den svenska arbetsmarknaden mer dynamisk. Genom att rekrytera bristarbetskraft utomlands och tillvarata den kompe- tens som finns i landet på ett bättre sätt, kan invandringen sam- mantaget ge ett positivt bidrag till det framtida arbetskraftsutbudet i . , H. E. [2002], När stater konkurrerar är flyktingar förlorare, i , U., , S. & Oxelheim, L. (red), Europaperspektiv 2002 – konkurrens på tre nivåer, för Europaforskning inom ekonomi, juridik och statskunskap, Santérus Förlag, . Arai, M. & , F. [2000], Permanent and Temporary Labour: and Worker Flows in , 1989–1998, Working paper No 71, . Arai, M., , H. & , L. [1999], Är arbetsmarknaden öppen för alla?, Bilaga 6 till /2000, Fakta Info Direkt, . Arai, M. & , R. [2002], Unemployment-Risk Differentials Between Immigrant and Native Workers in , i Vilhemsson, R. [2002], Wages and Unemployment of Immigrants and Natives in , Doctoral Dissertation, , , 56. Arai, M. & , R. [2001], Immigrants and Natives Unemployment-risk: Productivity Differentials or Discrimination, FIEF Working Papers, 2001:169. [2003], Överenskommelse för att förebygga och motverka diskriminering i Arbetsmarknads- verkets verksamhet, PM , Dnr 02-812-00. , G., , K. & Dallner, M. [2000], Anställnings- former, arbetsmiljö och hälsa i ett centrum-periferiperspektiv, Arbete och Hälsa, 2000:9, . Behrenz, L. & Hammarstedt, M. [2002], Arbetsinkomster bland andra generationen invandrare – en intergenerationell studie, Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg 8, nr 2. Referenser Bilaga 4 till LU 2003/04 Boeri, T. & Brücker, H. m.fl. [2001], The Impact of Eastern Enlargement on Employment and Labour Markets in the EU Member States, : DIW, CEPR, FIEF, IAS, IGIER, Employment and Social Affairs Directorate General of Commission (contract SOC-97-102454), and 2001. [1998], Labour Migration in Europe, i , Ö. (red), and the Free Movement of Workers in Union, , , , . Broomé, P., , B. & Kiwi, M. [2001], Invandrare och myndigheter – möten som hjälper eller stjälper?, , . Broomé, P., , B. & , R. [2001], Bäddat för mångfald, , . [2000], Att sitta under den sociala makten – och arbetsförmedlingens insatser för arbets- sökande, invandrade socialbidragstagare – ett brukarperspektiv, Skriftserie nr 10/00. Chiswick, B., , Y. & , T. [1997], The Labor Market Status of Immigrants: Effects of the Unemployment Rate at Arrival and Duration of , Industrial and , Vol. 50, No 2, pp. 289–303. Commission of Communities [2003], Communication from the Commission to the Council, Parliament, Economic and and – on COM (2003)336 final, . Coppel, J., Dumont, J-C. Visco, I. [2001], Immigration and Economic Consequences, Economic ECO/WKP(2001)10, 18-Jun-2001. De los , P. & Wingborg, M. [2002], Vardagsdiskriminering och rasism i – en kunskapsöversikt, rapportserie 2002:13, . Dir. 2004:21, Översyn av regelverket för arbetskraftsinvandring, . , P–A. & , O. [2001], Invandrare arbetsmarknad, Forskningsrapport 2001:7, IFAU – , . Bilaga 4 till LU 2003/04 & Hammarstedt, M. [2002], med allt sämre arbetsmarknadsintegrering för invandrare, Ekonomisk Debatt, årg 30, nr 4, s. 343–353. & , M. [2000], Flyktingars arbetsmarknad är inte alltid nattsvart, Ekonomisk Debatt, årg 28, nr 5, s. 431–439. & , D-O. [2004], Yrke och utbildning på 2000- talets arbetsmarknad – skillnader mellan inrikes och utrikes födda personer, Bilaga till Rapport 2003, Integrations- verket. & , D-O. [2003], Unemployment and Earnings Among Second Generation Immigrants in Sweden-Ethnic Background and Parent Composition, , No 4, s. 787–814. & , D-O. [2001a], Unemployment and Earnings for Second Generation Immigrants – Ethnic Background and Parent Composition, stencil, . & , D-O. [2001b], Är invandrare oprioriterade inom arbetsmarknadspolitiken?, Ekonomisk Debatt, årg 29, nr 4, s. 285–291. & , D-O. [2000], Arbetsmarknadspolitik för invandrare – Rapport till Revisorer, 2000/6, , . EPC [2001], Posed by Ageing Populations: The Impact on Public Spending on Pensions, Health and Long- Term Care for the Elderly and Possible Indicators of the Long- Term Sustainability of , EPC/ECFIN/655/01- EN final. [2004], /comm/, (). [1999], Formandet av en underklass – om invandring, arbetslöshet och etnifiering av arbetssökande, i , E. (red), Etnicitetens gränser och mångfald, Gailard, A-M. [2002], The Mobility of in Science and Technology in , i International Mobility of the Highly Skilled, . Gundhäll , A. [2002], Värdering av utländska högskole- utbildningar –1998 – en sammanfattning, Integrations- verkets rapportserie 2002:10, . Bilaga 4 till LU 2003/04 , F. [2003], Gräsrotsbyråkrati och normativ svenskhet – hur arbetsförmedlare förstår en etniskt segregerad arbetsmarknad, Akademisk avhandling för filosofie doktorsexamen i etnologi, , Arbetsliv i omvandling 2003:7, . Hjerm, M. [2002a], Ett förlorat 1990-tal – invandrades situation på den svenska arbetsmarknaden –1996, rapportserie 2002:06, . Hjerm, M. [2002b], Invandring och integration, i , J., Hjerm, M. & , S-E., Integration till svensk välfärd? – om invandrares välfärd på 90–talet, Levnadsförhållanden Rapport 96, och . Hjerm, M. [2002c], Sysselsättning, i , J., Hjerm, M. & , S-E., Integration till svensk välfärd?– om invandrares välfärd på 90–talet, Levnadsförhållanden Rapport 96, och . [2001], Språngbräda eller segmentering? – en longitudinell studie av tidsbegränsat anställda, Forsknings- rapport 2001:1, IFAU – , . [1998], Svensk forskning om diskriminering av invandrare i arbetslivet 1990–1996 – en kunskapsöversikt, och mot rasism. [2003], Universitet & högskolor – . [2004a], Rapport integration 2003, Integrations- verket.