sou · GSB3109 · 2005-01-01 00:00:00 — Sedan konferensen om miljö och utveckling i , när om klimatförändringar under- tecknades, har internationella förhandlingar om klimatfrågan fort- satt kontinuerligt. Kyotoprotokollet som undertecknades , blev ett första steg att kvantifiera åtaganden för att nå klimatkon- ventionens mål. Sammanlagt innebär protokollet en minskning av utsläppen i i-länderna till perioden –2012, års nivå (den s.k. första åtagandeperioden). Vid det sjunde parts- mötet i lyckades parterna enas om hur den poli- tiska uppgörelsen skulle omsättas till juridiskt bindande text. /2003 hade ett stort antal länder, som tillsammans svarar för av industriländernas totala utsläpp av koldioxid, ratificerat Kyotoprotokollet. För att protokollet skall träda i kraft fordras att länder med utsläpp motsvarande av industrilän- dernas utsläpp ratificerar protokollet. Eftersom har lämnat Kyotoprocessen måste EU, och ratificera proto- kollet. gjorde EU och detta och har aviserat att man avser att ratificera avtalet. Inom EU görs ett flertal insatser för att minska koldioxidbelast- ningen. Flera av dessa syftar också till att skapa en inre marknad med ökad konkurrens inom energisektorn. presenterade Europeiska kommissionen en s.k. grönbok för energiområdet. I grönboken konstateras att unionen konsumerar alltmer energi och importerar allt fler energiprodukter, främst fossilbränslen. Om inget görs inom de kommande 20–30 åren kommer, enligt kommissionens beräkningar, av union- ens energibehov att täckas av importerade produkter jämfört . I grönboken skisserar kommissionen grunderna för en långsiktig strategi på energiområdet. Ett viktigt element i denna strategi är en genomgripande förändring av konsumtionsbeteendet. Skatteinstrumentet lyfts fram som ett sätt att styra efterfrågan. Kommissionen vill se en ökad användning av förnybar energi samt överväga en förstärkning av systemet med strategiska lager och planera för nya importvägar för fossila bränslen. Klimatförändringar har redan en utbredd påverkan på männi- skors hälsa och miljö, hävdar EU:s i en rapport publicerad . Detta baseras på en lång rad olika indika- tioner. Bland annat är omfattningen av översvämningar, stormar och andra extrema väderförhållanden långt utöver det vanliga. Halten av koldioxid är den högsta på nästan en halv miljon år, möj- ligen . Åtta av nio glaciärområden har minskat i omfattning. Det finns flera EG-direktiv som berör bostadssektorn. Bland de tidigare kan nämnas det s.k. SAVE-direktivet (93/76/EEG) som bl.a. kräver att medlemsländerna skall verka för individuell mätning av värme och varmvatten, när detta bedöms kostnadseffektivt. Direktivet 89/106/EEG för byggprodukter syftar till att underlätta handel med byggprodukter som förutsätts att varaktigt ingå i 1 's , . byggnader eller anläggningar. Bl.a. ställer direktivet krav på energi- hushållning och värmeisolering. Direktiv /75/EEG om märkning och standardiserad konsu- mentinformation om hushållsapparaters energianvändning har fun- nits . Det är genomfört i genom lagen (1992:232) och förordningen (1994:1774) om märkning av hus- hållsapparater. Direktivet anger vilka produkter som skall märkas och bestämmelser om hur märkningen skall fastställas. Märkningen kontrolleras av . Syftet med direktivet är att ge konsumenten tillgång till korrekt, relevant och jämförbar informa- tion om den energi som hushållsapparater använder. Ökad användning av förnybara energislag har hög prioritet inom EU. Därför antogs direktiv /77/EG om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el. EU har ett mål som innebär att andelen förnybara energislag av den totala energianvändningen skall öka från år . För gemenskapen som helhet skall andelen förnybar el enligt detta mål uppgå till den indikativa andelen . antogs direktiv /87/EG om handel med ut- släppsrätter, vilket innebär att handel med rättigheter att släppa ut koldioxid kommer att påbörjas . En försökspe- riod pågår och utgör en inledande fas inför den internationella utsläppshandel som påbörjas inom ramen för Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. EU har ett kvantita- tivt åtagande om att –2012 minska utsläppen av sex växthusgasers koldioxidekvivalenter jämfört med utsläppen . Den europeiska utsläppshandeln kommer inled- ningsvis att omfatta kraft- och värmeverk, oljeraffinaderier samt den energiintensiva delen av industrin. har ut- tryckt att systemet bör utvidgas till andra sektorer, bland andra transportsektorn. antogs direktiv /8/EG om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi. Syftet med direktivet är att underlätta etablering och drift av kraftvärmeverk för att spara energi och mot- verka klimatförändringar. Stöd till kraftvärme skall grundas på de primärenergibesparingar som uppstår vid kraftvärmedrift och energibesparingar till följd av den kombinerade produktionen skall uppgå till jämfört med separat produktion av el och värme. genomfört de bestämmelser i lagar som krävs för att följa direktivet om främjande av kraftvärme. I syfte att harmonisera energibeskattningen inom EU antogs direktiv /96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektri- citet. En harmoniserad energibeskattning är en förutsättning för en väl fungerande inre marknad samt för att målen inom gemenska- pens energi-, transport- och miljöpolitik skall kunna uppnås utan att konkurrensen inom unionen snedvrids. Energiprodukter som används inom den industriella och kommersiella sektorn samt bränsle för uppvärmning beskattas enligt direktivets minimiskatte- satser i allmänhet lägre än energiprodukter som används som driv- medel. Direktivet anger uttryckligen att kraftvärmeproduktion och användning av alternativa energikällor bör kunna vara föremål för en förmånligare behandling. Direktivet om byggnaders energiprestanda syftar till att effekti- energianvändningen inom unionen och minska den importe- rade energin. Dessutom vill man minska utsläppen av koldioxid, i enlighet med Kyotoprotokollet. Direktivet anger ramar inom vilka medlemsstaterna själva väljer metoder och kravnivåer. Direktivet trädde i kraft och skall vara genomfört i länder- nas lagstiftning . I framstegsrapporten2 har kommissionen angivit att om direktivet genomförs tillfredsstäl- lande, förväntas det leda till minskade koldioxidutsläpp med totalt ca 220 Mton koldioxidekvivalenter i EU-15 till en kostnad som är lägre än 20/ton koldioxid. 150 Mt koldioxidekvivalenter skulle kunna sparas kostnadseffektivt. Potentialen till 2010 uppskattas till 25–45 Mton. Ett förslag till direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (KOM(2003)739 slutlig) syftar till att främja energieffektiviseringsåtgärder och förbättra marknaden för energi- tjänster. Kommissionen föreslår att medlemsstaterna åläggs att respektera två energihushållningsmål och säkra att aktörer som till- handahåller energi också tillhandahåller energitjänster under perio- den –2012. Förslaget innehåller följande. Ett generellt effektiviseringsmål på av den genom- snittliga mängden av all energi som distribuerats eller sålts till slutkonsument . 2 Second ECCP (European Climate Change Programme) Progress Report – Can we meet our Kyoto targets?, Energiaspekter i bebyggelsen SOU 2004:109 komma från sektorerna hushåll, jordbruk, näringsliv och offentlig sektor samt transport och industri. Ett mål för efterfrågan. Medlemsstaternas offentliga sektorer skall vidta särskilda åtgärder för att det generella målet skall nås genom att effektivisera med åtminstone , huvud- sakligen genom energieffektiv upphandling. Ett åläggande att tillhandahålla energitjänster. Energidistributö- rer och energileverantörer kan integrera energitjänster i sitt ut- bud i sådan utsträckning att av deras kunder omfattas av energitjänster. Alternativt kan energikartläggningar tillhanda- hållas. Medlemsstaterna ges stor frihet om hur enprocentsmålet skall uppnås t.ex. när det gäller vilka sektorer som blir aktuella. För att hjälpa medlemsstaterna att nå målen och säkra metoder för att mäta ingår ett harmoniserat regelverk i förslaget. ha ett system för kvalificering, certifiering och ackreditering av energitjänsteföretag, ändra eller ta bort lagstiftning som hämmar användningen av finansiella instrument för energibesparing såsom tredjeparts- finansiering och Energy Performance Contracting (EPC), ta bort incitament som ökar volymen av överförd eller såld energi som finns i avgiftsstrukturer och försäkra att rimlig kostnadsersättning medges för energieffektiviseringssatsningar som görs hos konsumenter av energidistributörer, säkra tillgången på oberoende och högkvalitativa energikart- läggningar, säkra att individuell mätning av faktisk energikonsumtion görs korrekt och ofta samt att räkningar och information kommer tillräckligt ofta, och överväga möjligheten att använda energieffektiviseringsbidrag som ett alternativ. I anges att direktivet kan förväntas minska koldioxidutsläppen i EU-15 med mellan 40 och 55 Mton fram , om det implementeras tillfredsställande. De flesta minskningarna kommer att komma till stånd genom kostnadseffektiva investeringar till negativ eller ingen kostnad alls (involving no or negative overall costs). utsläppsminskningar åstadkoms till en kostnad som är lägre än 20/ton koldioxidekvivalenter. Åtgärderna anses komma att ha kort återbetalningstid och därmed ge kostnadsbesparingar för konsumenterna. Vidare påtalas också att direktivet kommer att tjäna de aktörer som deltar på den marknad som uppstår för energitjänster. En politisk överenskommelse slöts om ett förslag till direktiv om upprättandet av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energikrävande produkter och om ändring av direktivet 92/42/EG (KOM(2003)453 slutlig). Förslaget skall bidra till att integrera livscykeltänkandet i produktdesignen. Syftet är att utöka skyddet för miljön genom att förbättra alla energikrävande produkters resurseffektivitet. presenterade kommissionen ett förslag till en för- ordning om vissa fluorerade växthusgaser (F-gaser).3 Dessa F-gaser är ofullständigt halogenerade fluorkarboner (HFC), fullständigt halogenerade fluorkarboner (FC) och svavelhexafluorid (SF6). Förslaget innehåller bl.a. begränsning av utsläppen från stationära kyl/frys-, luftkonditionerings- och värmepumpsanläggningar och brandsläckningssystem. Krav ställs på att minimera och förebygga läckage, att göra obligatoriska läckagekontroller, att ha läckdetek- torer samt på journalföring. EU förfogar över ett antal program för forskning, utveckling och marknadsnära aktiviteter. Budgeten för de mer marknadsnära och policyorienterade aktiviteterna (Intelligent Energy-Europe) är –2006. Det forskningsinriktade sjätte ramprogrammet har allokerat till energi- frågor inom det tematiska området Hållbar utveckling. och har i sina respektive betänkanden SOU 2000:23 och 2000:52 lämnat förslag som berör energihushållning och elproduktion från förnybara energislag. Regeringen har i miljömålspropositionen (prop. 2000/01:130) beaktat kommittéernas arbete och föreslog bl.a. (s. 172): Miljöbe- lastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska. 3 COM (2003) 492 Final, 2003/0189 (COD). Beträffande användningen av fossila bränslen sägs att den successivt skall minska. När det gäller strategin angav regeringen (s. 198) föl- jande: Tyngdpunkten bör ligga på kostnadseffektiva åtgärder som effektiviserar användningen av energi och främjar användningen av ny teknik med goda miljöegenskaper. För att ge incitament till effektiviseringar av energi och transporter behövs en förändrad och ökad användning av ekonomiska styrmedel utformade så att miljö- kostnaderna tydliggörs. Av de femton miljömål som fastställts av är det två som berör energianvändningen i bebyggelsen – Begränsad klimatpåverkan respektive God bebyggd miljö. Beträffande Begrän- sad klimatpåverkan är målet att utsläppen av växthusgaser skall vara mindre än koldioxidekvivalenter och invå- nare. Genomsnittsnivån i var och invånare. Studier visar att det är möjligt att uppnå målet, men att det kommer att krävas stora omställningar. Delmålet är att de svenska utsläppen av växthusgaser skall som ett medelvärde för perioden –2012 vara lägre än utsläppen . Målet skall nås genom inhemska utsläppsminskningar, utan användning av varken flexibla mekanismer eller koldioxidupptag i sänkor. De senaste utsläppsprognoserna pekar på att utsläppen kommer att ligga i nivå med utsläppen . I målet för God bebyggd miljö anges att miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bland annat ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska. Regeringens klimatpolitiska proposition antogs av . Beslutet innebär ett delmål att minska utsläpp av växthusgaser fram till perioden –2012 jämfört med . Detta är ett mer ambitiöst mål än åtagande enligt EU:s bördefördelning av åtagandet enligt Kyotoprotokollet på plus . Enligt och Energimyndigheten4 var energisek- torns utsläpp (exklusive transporter) knappt koldi- oxidekvivalenter , vilket är en minskning . Energisektorn stod för av de totala utsläppen. De största utsläppsminskningarna har skett från bostäder och ser- 4 Prognoser över utsläpp av växthusgaser. Delrapport 1 i och underlag till Kontrollstation 2004. vice beroende på övergång från olja till fjärrvärme, el och bio- bränslen. Genom energipolitiska beslut lade statsmakterna fast en strategi för den fortsatta omställningen av energisystemet. Det energipolitiska programmet omfattade två delar. Det korta pro- grammet, vilket avslutades , syftade främst till att ersätta det bortfall i elproduktionskapacitet som uppstår genom stängning av kärnkraftverket i . Det långa programmet, som avslutas under innevarande år, har sitt fokus på forskning, utveckling och demonstration samt energipolitiskt motiverade klimatinsatser. godkände regeringens förslag om ett nytt energipolitiskt program avsett att bland annat ersätta det då avslu- tade korta programmet. De riktlinjer för energipolitiken som angavs energipolitiska beslut ligger enligt riksdagsbeslu- tet fast. Målet för energipolitiken är att på såväl kort som lång sikt trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkur- renskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energi- försörjning. skall påverkan på hälsa, miljö och klimat vara låg och omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle under- lättas. Genom energipolitiska överenskommelse ändras framför allt inriktningen på de styrmedel som skall påverka utveck- lingen på kortare sikt. Överenskommelsen har en långsiktig inrikt- ning för omställning av energisystemet avseende att främja för- nybar elproduktion och effektivare energianvändning. Ett nytt styrmedel, handel med elcertifikat, har införts för att främja miljövänlig och förnybar elproduktion. Målet är att öka användningen av el från förnybara energikällor med 10 Wh års nivå . Istället för subventioner via stats- kassan för den förnybara elproduktionen, åläggs elanvändare genom systemet kvotplikt, dvs. en skyldighet att köpa elcertifikat från producenter av förnybar el. Det energipolitiska beslutet innehåller också åtgär- der för effektivare energianvändning, exempelvis information och utbildning, lokala och regionala initiativ samt teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Avsikten är att påverka aktörer som hushåll, företag och inte minst offentlig sektor att välja energieffektiv teknik vid investeringar, underlätta för dem att identifiera möjliga åtgärder och bedöma kostnaden för dessa. Efter en överenskommelse mellan partier som bildar majoritet i genomförs en grön skatteväxling. Skatteväxlingen innebär att skatten på miljöskadliga aktiviteter höjs som skatterna på arbete sänks. Skatteväxlingen skall totalt omfatta . har lång erfarenhet av energirådgivning. Redan på 1970- talet fanns kommunala energirådgivare finansierade av staten. Till sitt förfogande hade de metoder och redskap för att besiktiga byggnader och lämna åtgärdsförslag. Statens stöd upphörde men återinfördes genom förordningen (1997:1322) om bidrag till energirådgivning. Enligt förordningen är rådgivningens syfte att förmedla lokalt och regionalt anpassad kunskap om energianvändning samt om förutsättningar att för- ändra energianvändningen i bostäder och lokaler. Rådgivningen skall avse hushåll, företag och lokala organisationer utan att rikta sig till ett enskilt hushåll eller företag eller en enskild organisation. Vidare sägs att rådgivningen inte skall omfatta besiktningsverk- samhet. har fattat beslut om en ny lag5, som ger rätt till skatte- reduktion för villaägare som byter till energieffektiva fönster i befintliga småhus eller installerar en biobränsleanläggning för upp- värmning i nybyggda småhus. Lagen, som gäller fr.o.m. den 1 janu- ari 2004 t.o.m. , avser två olika slags miljö- förbättrande åtgärder i småhus. Den som äger ett en- eller två- familjshus eller är delägare i en fastighet (även privatbostadsföre- tag), kan få reduktion av skatten vid byte till fönster med U-värde högst 1,2 W/m2 K. Hela fönstret måste bytas för att ge rätt till skattereduktion, dvs. glas, karm och båge. Ägaren måste själv bo i huset. Skattereduktionen ges av den kostnad som överstiger . Maximibeloppet som ges för fönsterbyte är . Den som bygger ett nytt hus kan söka skattereduktion för installation av en biobränsleanläggning, t.ex. en pelletspanna som primär värmekälla. Den nya pannan måste vara huvudsaklig uppvärmningskälla i huset och även värma tappvarmvatten. Ägaren måste bosätta sig i huset under nybyggnadsåret. Skattereduktionen ges av den kostnad som överstiger . Maximibeloppet som ges för installation av biobränsleanläggning är . 5 Lag (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus. I budgetpropositionen för lämnade regeringen förslag om att införa ett tidsbegränsat stöd för energiinvesteringar fr.o.m. t.o.m. . Stöd för installa- tion av solceller föreslås även utgå . Ett förslag till när- mare utformning av stödet har utarbetats i . Stödet gäller ägare av fastigheter med offentliga lokaler. Avsikten är att främja ökad energieffektivisering och konvertering till förnybar energi. Stöd föreslås beviljas för följande åtgärder. Hel eller delvis konvertering från el- eller fossilbränslebaserade uppvärmning till förnybara energikällor, fjärrvärme samt vär- mepump. Installation av solceller. Anslutning till fjärrkyla. Installation av eleffektiv belysning och ventilation samt utrust- ning för effektivare styrning och drift av energikrävande installationer. Värmebesparande åtgärder under vissa förutsättningar. Energikartläggning och bedömning av lämpliga energi- effektiviseringsåtgärder. Stödet föreslås utgå av den stödberättigade kostnaden, utom för solceller där stödet är . Det totala skattebortfallet beräknas bli , varav solceller beräknas svara för . Ett regeringsförslag (prop. 2003/04:163) föreligger också om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, s.k. ROT-avdrag. Skattereduktion föreslås utgå för utgifter avseende byggnadsarbeten på bostadshus för ägare av fastigheter och privatbostadsrätter. Skattereduktionen uppgår till 5 000–och gäller för arbeten utförda – . Det samlade direkta skattebortfallet beräknas uppgå till . lämnade sitt betänkande (SOU 2003:80). Utredningen menar att de forsknings-, utveck- lings- och demonstrationsinsatser som bedrivs är såväl relevanta som av god kvalitet, men att de inte är tillräckliga som drivkraft för en omställning av energisystemet. Staten har , i ett internationellt perspek- tiv och räknat per capita, lagt relativt stora resurser på energiforsk- ning, varav delar har gällt bebyggelsen. Huvudinriktningen har dock varit att stödja utveckling av el- och värmeproduktion. I den långsiktiga delen av energipolitiska beslut om omställ- ningen av det svenska energisystemet ingår forskning, demonstra- tion och utveckling av ny energiteknik för elproduktion från för- nybara energislag, effektivare energianvändning, samt marknadsin- troduktion av renare och effektivare energiteknik. Programmet har pågått och omfattar ca . Statens stöd till FoU, teknikupphandling, implementering och metodutveckling uppgick till ca . Därutöver tillkommer anslag för energirådgivning m.m. om ca . Svenskt forskningsväsende omorganiserades . Bl.a. har verksamhet övergått till den forsk- ningsfinansierande myndigheten för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Dessutom har Verket för innovationssystem () bildats. Det nya systemet för statlig forskningsfinansiering ger nya förutsättningar för den stat- liga bygg-/energiforskningen. Myndigheternas strategier beträf- fande arbets- och samarbetsformer med såväl andra myndigheter som branscher är under utveckling. Utöver dessa finns också myn- digheter med sektorsansvar, branschorganisationer och forsknings- stiftelser som har intresse för FoU-frågor som berör byggsektorn. Formas är ett forskningsråd som stödjer grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Formas främjar en ekologiskt hållbar tillväxt och utveckling i samhället, mång- och tvärvetenskaplig forskning samt internationellt forskningssamarbete och erfarenhetsutbyte. Formas har ansvar för den byggnadsrelaterade energiforskningen och kan inom detta område förutom forskning även finansiera utvecklingsinsatser och experimentbyggande. har som sin uppgift att främja hållbar tillväxt för när- ingsliv, samhälle och arbetsliv genom utveckling av effektiva inno- vationssystem och finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling. Innovationssystem är det nätverk av aktörer som ska- par, sprider och utnyttjar nya kunskaper och ny teknik. riktar sin verksamhet mot nationella, sektoriella och regionala innovationssystem. är central förvaltningsmyndighet för frågor om användning och tillförsel av energi. Myndighetens huvuduppgift är att genomföra de energipolitiska program som antog 1997 och 2002 och att vara tillsynsmyndighet enligt ellagen och naturgaslagen. Programmet syftar till att skapa ett ekologiskt uthålligt och ekonomiskt bärkraftigt energisystem. har samordningsansvar för svensk energiforsk- ning. Inom bebyggelseområdet bedriver myndigheten bland annat teknikupphandling av energisnåla produkter. är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med mark- och vattenområden, fysisk plane- ring, byggande och boende. Inom bygg/energiområdet svarar för insamlande av kunskapsunderlag för utveckling av föreskrifter nationellt och internationellt, utveckling av föreskrifter när det gäller ekonomiskt stöd till boende och byggande samt för att meddela föreskrifter och ha uppsikt över regelverkets tillämp- ning. inrättades vid Byggkostnadsforum (BKF), som fungerar som en kunskaps- och idébank för byggher- rar, kommuner, myndigheter, byggentreprenörer m.fl. BKF är ett erfarenhetscentrum, som medverkar till att byggnadsprojekt utvär- deras på ett professionellt sätt och att erfarenheter kan återföras till kommuner, bostadsföretag, brukare, byggare m.fl. intressenter. En väsentlig del av arbetet inom BKF inriktas på att stödja pilotprojekt som syftar till att långsiktigt sänka kostnaderna för de boende och främja en hållbar utveckling, vilket innefattar resurs- och kostnadseffektivitet under byggnaders livslängd. är regeringens centrala miljömyndighet. Ver- ket är pådrivande och samlande i arbetet för ett stärkt och breddat miljöansvar i samhället. Stödet till andra aktörer i deras miljöarbete går i första hand ut på att utveckla och förmedla kunskap, formu- lera krav och ambitionsnivåer samt följa upp och utvärdera. uppgift är att ta tillvara konsumenternas intressen.