sou · GSB353 · 2005-01-01 00:00:00 — Man skulle se hur uppskattningarna av kostnader och produktion motsvarat förvänt- ningarna samt hur samverkan med övriga parter utvecklats. Jag för- ordar detta alternativ om en årlig kostnad om ca . De stora kostnaderna utgörs i båda fallen av personalkostnader. Kostnader för utrustning, som avser material med en volym över- stigande (format och system), har således av Statens ljud- och bildarkiv beräknats till , med en felmarginal på ca . Insamling i digital form Fördelarna att övergå till insamling i digital form är stora. Man slipper härigenom framtida migrering från analog till digital form vilket kommer att bli synnerligen kostnadsbesparande. De stora leverantörerna kommer dessutom att upphöra med att sända sitt material i analog form. För att kunna ta emot respektive att ladda ner materialet i digital form krävs i alla fall att Statens ljud- och bildarkiv får tillgång till den tekniska utrustning som är nödvändig samt den lagringskapacitet som behövs för att ta hand om materialet. Kostnaderna för teknisk utrustning, mjukvara och annan mate- riel som behövs kan enligt underlag som inhämtats beräknas uppgå till ca med reservation för viss felmarginal. Det har förutsatts att samma personal som arbetar med mottagande av analogt material kan arbeta med mottagandet av det digitala materialet, och att viss ut- rustning kan användas för olika ändamål. Samarbetspartners är beträffande migreringsprojektet främst , och Svenska Filminsti- tutet. Mellan dessa parter och Statens ljud- och bildarkiv finns redan ett väl utvecklat samarbete och ett stort intresse av att för- bättra och fördjupa detta samarbete. Andra intressenter som skulle kunna vara aktuella är övriga televisionsbolag och institutioner som förvarar arkivbestånd och samlingar av ljud och rörligt bildmaterial. För att rädda information till förmån för forskningens infra- struktur krävs att medel skjuts till. Materialet kommer annars att förstöras inom ett till högst . Insatserna nedan är bero- ende av tillskott av medel från centralt håll. Dessa insatser är aktu- ella inför beredningen av den forskningspolitiska propositionen. Alternativa finansieringskällor är bl.a. arbetsmarknadspolitiskt och regionalpolitiskt inriktade medel samt strukturfondsmedel och regionala medel. Arbetsmarknadsmedel för viss del av lönekostna- derna och kommunala insatser för viss del av lokalkostnaderna kan påräknas. Medel för t.ex. utrustning och andra investeringar bör kunna finansieras av strukturfonder och regionala medel. Efter att ha gått igenom Statens ljud- och bildarkivs verksamhet bedömer jag det som uteslutet att några större egeninsatser kan ske. Man skall dessutom beakta att Statens ljud- och bildarkiv skall leda migreringsprojektet samt förbereda och gå över till en ny in- samlingsteknik. Vidare får Statens ljud- och bildarkiv ett utökat ansvar för att besluta om prioriteringar och urval i en helt annan omfattning än tidigare och finna praktiska lösningar för detta. Be- sparingar kan göras genom att behovet av lagringsutrymmen och hyllinredning minskar genom mina förslag och genom en rationellare hantering vid digital insamling och framtida automati- serade migreringar. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1392) om pliktexemplar av dokument I första stycket regleras leveransplikt av film. För att leveransplikt skall inträda krävs att den är tillgänglig för allmänheten i . När så är fallet skall ett pliktexemplar lämnas. Även filmer fram- ställda i utlandet och tillgängliga för allmänheten i omfattas av leveransplikt. I den förslagna ändringen undantas leveransplikten om filmen levereras som videogram. Av andra stycket framgår att för videogram inträder leverans- plikten om videogrammet gjorts tillgänglig för allmänheten i . Detta gäller om videogrammet gjorts tillgängligt i minst fem exemplar. Tredje stycket innehåller en regel som är gemensam för film och videogram. Om filmen eller videogrammet inte har godkänts för visning, efter den granskning som skall göra, inträder leveransplikt för dessa medier. När leveransplikten in- träder skall ett pliktexemplar lämnas. I fjärde stycket återfinns hänvisningar till regler 13, 16 och 17 §§ i pliktexemplarslagen. 13 § fastställer att reglerna i 12 § inte före- ligger om filmerna eller videogrammen har samma innehåll och utförande som tidigare framställda dokument, såvida dessa har lämnats som pliktexemplar. I 16 § finns de kriterier som fordras för att villkoret för kombinerat material skall vara uppfyllda. Om före- skrifterna i den senare paragrafen uppfylls gäller inte reglerna i 12 §. När 16 § har företräde framför 12 § skall sju pliktexemplar lämnas av kombinerat material. Den senare skyldigheten gäller i enlighet med 17 § första stycket. I samma paragrafs andra stycke finns ytterligare regler om leverans av kombinerat material. Ändringen har behandlats i kapitel 13. I första stycket stadgas att de ljudradio- och televisionsprogram som skall spelas in enligt radiorättsliga bestämmelser i 5 kap. 3 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden också skall lämnas som plikt- exemplar. Av andra stycket framgår att pliktexemplar av varje sändning skall lämnas av svenska programföretag som sänder med tillstånd be- slutade av regeringen enligt 2 kap. 2 § första stycket i radio- och TV-lagen (1996:844). Även svenska programföretag som förmedlar sändningar till allmänheten genom satellitsändning vilken utgår från skall lämna pliktexemplar av varje sändning. Tredje stycket innehåller bestämmelser som avser leveransplikt av ljudradio- och televisionsprogram förmedlade via sändningar som inte kräver tillståndsbeslut av regeringen eller gäller satellitsänd- ning. Leveransplikten gäller ett urval per kalenderår och avser ett pliktexemplar av varje sändning . Vilka veckor som skall omfattas av leveransplikten be- slutas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestäm- mer. I fjärde stycket föreslås en ny regel för att medge undantag från bestämmelserna i första och andra stycket. Den föreslagna undan- tagsregeln har villkorats så att den endast får användas under förut- sättning av att ljudradio- och televisionsprogram samlas på annat sätt, t.ex. om Statens ljud- och bildarkiv gör egen inspelning av material. Även överföring av digitala filer bestående av material från ljudradio- och televisionssändningar kan sannolikt bli en ny teknik som möjliggör insamling på annat sätt. Orden samlas in på annat sätt är en teknikneutral formulering som avser leverans med andra metoder än sådana som är knutna till de radiorättsliga bestämmelser som finns i 5 kap. 3 § lagen (1991:1559) med före- skrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrund- lagens områden och i 2 kap. 2 § första stycket radio- och TV-lagen (1996:844). Även leveranser av pliktexemplar av satellitsändningar som utgår från och som förmedlas till allmänheten från svenskt programföretag skall kunna undantas när nya tekniker för insamling tas i bruk. Ändringen har behandlats i avsnittet 12.2. I första stycket stadgas att andra myndighetsbeslut än de som fattats av regeringen och som grundar sig på bestämmelser i pliktexemp- larslagen får överklagas hos länsrätten. Av andra stycket framgår att beslut enligt 36 § inte kan över- klagas, vilket gäller beslut om undantag för visst fall från skyldig- heten att lämna pliktexemplar. Genom ändring i 18 § införs en möjlighet att besluta om ytterligare undantag från leveransplikt. Genom ändring i 37 § andra stycket kommer beslut om att medge undantag från skyldigheten att lämna pliktexemplar inte kunna överklagas, oavsett vilken undantagsregel som tillämpas Ändringen har behandlats i avsnittet 12.2.