sou · GSB316d2 · 2005-01-01 00:00:00 — att även privata programföretag skall delta i sändningsverksamheten redan från start. I detta samman- hang kan det konstateras att RU uttalat att de privata program- företag som sänder analog ljudradio verkar under sådana för- hållanden att deras möjligheter att bedriva DAB-sändningar i princip förutsätter att sändningarna kan bedrivas under de villkor som RU:s förslagit. Mot denna bakgrund har kommittén därför valt att som huvudalternativ i den fortsatta framställningen redovisa det av SR:s tre olika alternativa utbyggnads- och avvecklingsplaner för DAB- respektive FM-näten som bäst överensstämmer med RU:s förslag, nämligen SR:s alternativ 2. Utifrån detta alternativ skulle nämligen samtliga tillståndshavare som lyder under det gamla regel- verket på lokalradions områden kunna erhålla tillstånd att bedriva DAB-sändningar redan inledningsvis vid ett beslut om utökade DAB-sändningar. Innebörden av SR:s första och tredje alternativ till utbyggnad och avveckling av sändarnäten framgår av avsnitt 4.3.3. SR:s skatteplikt enligt mervärdesskattelagen (1994:200) SR är inte skattepliktigt enligt mervärdesskattelagen (1994:200) för sin icke-kommersiella verksamhet, däribland sin utsändningsverk- samhet. SR måste alltså betala mervärdesskatt för bl.a. sina distribu- tionskostnader och har inte möjlighet att göra avdrag för den ingående mervärdesskatten. Regeringen gav en sär- skild utredare i uppdrag att ta fram ett underlag beträffande vissa frågor om finansieringen av verksamheten inom radio och TV i allmänhetens tjänst. I utredningsuppdraget ingår bl.a. frågan om SR skall bli skattepliktigt för sin icke-kommersiella verksamhet. I den fortsatta framställningen redovisas kostnaderna för inkl. mervärdesskatt, medan kostnaderna för näten som sådana och kostnaderna för övrigt kapacitet, dvs. sådan kapacitet som är tänkt att utnyttjas av andra aktörer än SR, redovisas exkl. mervärdesskatt. Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i Innebörden av SR:s alternativ 2 har bl.a. redovisats under avsnitt 7.3.1. De totala distributionskostnaderna för DAB-näten och FM- näten (FM1–FM4) enligt detta alternativ framgår av tabell 7.3. Årliga kostnader under olika tidsperioder för de FM-nät som SR disponerar (FM1–FM4; P1–P4) samt DAB-näten beräknade efter en utbyggnadsplan i enlighet med SR:s alternativ 2. Utöver totalkostnaden för de båda DAB-näten (DAB tot.) redovisas även kostnaderna för DAB-näten uppdelade på det nationella DAB-nätet (DAB nat.) och det regionalt nedbrytbara DAB-nätet (DAB reg.). Kostnaderna är angivna i mnkr exkl. mervärdesskatt. SR:s alternativ 2 utgår ifrån att SR skall förfoga över hela kapa- citeten i det nationella DAB-nätet och 25–(i medeltal ) av kapaciteten i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet. Resterande kapacitet i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet skall disponeras av övriga aktörer, privata programföretag och eventuella andra intressenter. Med dessa utgångspunkter kommer kostnaderna för DAB-näten att fördelas enligt tabell 7.4. Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i Fördelning av årliga kostnader för DAB-näten angivna i mnkr mellan SR och övriga aktörer. SR förfogar över hela kapaci- teten i det nationella DAB-nätet och i medeltal av kapa- citeten i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet. Privata program- företag förfogar över i medeltal av kapaciteten i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet. Kostnaderna för är angivna inkl. mervärdesskatt, medan kostnaderna för övriga är angivna exkl. mervärdesskatt. Källa: och kommitténs egna beräkningar Om SR:s alternativ 2 väljs kan det, som framgått av avsnitt 7.2.1, ifrågasättas om det inledningsvis kommer att vara möjligt att hyra ut all den kapacitet som SR inte skall förfoga över i det regionala DAB-nätet, särskilt om SR:s alternativ 2 kombineras med RU:s förslag om ytterligare en multiplexstation i . I varje region kommer det att finnas en kapacitet uppgående till cirka 1 150 kbit/s. Med avdrag för den kapacitet SR skall använda, i medeltal , återstår det cirka 750 kbit/s att fördela per region. RU har föreslagit att vart och ett av de privata program- företagen skall disponera 128 kbit/s. I var och en av de 19 regionerna kommer det således vid sidan av SR att finnas plats för fem–sex privata programföretag. Totalt innebär detta att drygt 100 företag får plats i DAB-nätet vid sidan av SR. Dessutom utgår RU:s förslag från att det skall finnas ytterligare en multiplex i , vilket uppskattningsvis ger utrymme för ytterligare nio privata programföretag. Om SR skall förfoga även i denna multiplex kvarstår kapacitet för ytterligare fem–sex privata program- företag. Den totala kapaciteten i det regionalt nedbrytbara DAB- nätet vid sidan av den kapacitet SR skall utnyttja räcker således till för cirka 110 privata programföretag. RU har uppskattat att ungefär 75 av de totalt 82 stycken gamla tillståndshavarna för lokalradio kommer att inleda sändningar om RU:s förslag accepteras. Om denna siffra stämmer kommer cirka en tredjedel av den kapacitet som vid sidan av den kapacitet SR skall utnyttja att kunna fördelas till andra intressenter än de gamla Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i tillståndshavarna ((110–75) ./. Kostnaden för denna rest- kapacitet kan under den första etappen (åren 2005–2007) över- slagsmässigt beräknas uppgå till exkl. mervärdesskatt (1/3*). Som tidigare nämnts fanns det inga realistiska utsikter för privata programföretag att kunna erhålla intäkter för DAB- sändningar i nivå med de kostnader företagen skulle ha för DAB- sändningarna. Det förelåg även en osäkerhet om när det kan etableras en kommersiell marknad för DAB-sändningarna. Utan någon form av incitament kommer restutrymmet därför troligen att förbli outnyttjat . Detta medför antingen att de programföretag som sänder i näten måste dela på kostnaderna för den outnyttjade kapaciteten eller att inte får full kost- nadstäckning i DAB-nätet. Det kan antas att inte kommer att bygga DAB-näten om bolaget inte erhåller rimliga garantier om full kostnadstäckning i näten. På motsvarande sätt kan det kanske antas att privata programföretag inte kommer att vara intresserade av att bära kostnader för outnyttjad kapacitet i näten. Ett alternativ kan därför vara att SR, i vart fall i ett inledningsskede, får tilldelas resurser att utnyttja det utrymme som inte kan uthyras till övriga aktörer. SR:s årliga resursbehov kan uppskattas till de kostnader som framgår av tabell 7.5. Kostnaderna i tabellen avser endast distribu- tionskostnader för SR:s FM- och DAB-sändningar. Utgångs- punkten är att SR skall utnyttja hela kapaciteten i det nationella DAB-nätet samt i medeltal en tredjedel av kapaciteten i samtliga multiplexer i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet. Vidare har det antagits att övrig kapacitet i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet kommer att vara fullbelagd, ett antagande som alltså kan ifråga- sättas . SR:s tillkommande kostnader för t.ex. programproduktion är inte medräknade. SR:s distribu- tionskostnader avseende FM- och DAB-sändningarna har förts in tabellen för att underlätta en kostnadsjämförelse, jfr avsnitt 4.3.3, tabell 4.5. Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i SR:s årliga resursbehov för distribution av FM- och DAB under olika perioder utifrån SR:s alternativ 2. Beloppen i tabellen är angivna i mnkr inkl. mervärdesskatt. Kostnaden för avser SR:s distributionskostnad för de analoga FM-sänd- ningarna enbart. Beloppen för de olika perioderna, förutom för , är angivna penningvärde. Beloppen inom parentes visar SR:s kostnad om SR förfogar över hela kapaciteten i både det nationella- och det regionalt nedbrytbara DAB-nätet, se näst- följande stycke. Merkostnad avser den årliga merkostnaden för distribution av FM och DAB under respektive period jämfört med distributionskostnaden 2002. Kostnaderna är angivna inkl. mervärdesskatt. Källa: och kommitténs egna beräkningar Enligt SR:s alternativ 2 kommer det regionalt nedbrytbara DAB- nätet att ha en befolkningstäckning på fram . Fram till och med denna tidpunkt är det, mot bak- grund av RU:s förslag om utbyggnad av det regionalt nedbrytbara DAB-nätet, realistiskt att tänka sig att privata programföretag och eventuella andra intressenter kan vara med och förfoga över stora delar av kapaciteten i nätet vid sidan av SR. Enligt SR:s förslag skall det regionalt nedbrytbara DAB-nätet dock byggas ut till en be- folkningstäckning på . En sådan utbygg- nadsgrad är sannolikt alltför hög för att privata programföretag skall kunna bära kostnaderna i nätet. Ett rimligt antagande är därför att SR kommer att förfoga över i princip hela kapaciteten i både det nationella och det regionalt nedbrytbara DAB-nätet. kommer i så fall SR:s distribu- tionskostnader avseende DAB-sändningarna att uppgå till cirka inklusive mervärdesskatt. En jämförelse med SR:s Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i distributionskostnader för fyra FM-nät , inkl. mervärdesskatt, visar att merkostnaden för de två DAB-näten upp- går till knappt inkl. mervärdesskatt (– = ). Istället för fyra analoga FM-kanaler kommer dock SR att med två DAB-nät ha tillgång till minst tio–tolv kanaler bero- ende på hur mycket kapacitet som SR väljer att avsätta för varje kanal. Även om totalkostnaden för två DAB-nät överstiger total- kostnaden för fyra FM-nät bör det alltså påpekas att kostnaden per DAB-kanal kommer att vara avsevärt lägre än kostnaden för en FM-kanal. Minskade intäkter för staten hänförliga till sänkta koncessionsavgifter för analoga lokalradiotillstånd RU har som en grundläggande förutsättning för att de gamla till- ståndshavarna skall inleda DAB-sändningar angett att koncessions- avgifterna för deras analoga sändningstillstånd sänks till den nivå som gäller enligt den nya lagstiftningen, dvs. till , fram till dess att de analoga sändningarna upphör. De gamla tillstånds- havarna, totalt 82 stycken, betalar totalt cirka i sådana koncessionsavgifter. Om koncessionsavgifterna sänks i enlighet med RU:s förslag och alla 82 tillståndshavare skulle inleda DAB-sändningar skulle programföretagens koncessionsavgifter för de analoga sändningarna härigenom sänkas med cirka (– ) . De gamla tillståndshavare som betalar koncessionsavgifter understigande kostnaderna för att bedriva DAB-sändningar kommer dock sannolikt inte att inleda DAB-sändningar . En fingervisning om hur många tillståndshavare detta kan röra sig om framgår om man jämför koncessionsavgifterna för företagen med de uppskattade kostnaderna för att bedriva DAB-sändningar i en . Enligt RU:s egna uppskattningar rör det sig om cirka fem–tio företag. Vidare kommer enligt RU:s förslag de privata programföretagen som erhåller tillstånd för DAB-sändningar också att betala koncessionsavgifter för dessa sändningar med . Den faktiska sänkningen av koncessionsavgifterna kan därför uppskattas uppgå till cirka fram till dess att de analoga sändningarna upphör. Under antagande om att SR och RU har rätt i sina prognoser och att de analoga sändningarna kan upphöra kan det totala Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i intäktsbortfallet för staten hänförlig till sänkningen av kon- cessionsavgifterna beräknas uppgå till cirka 1 600–1 (*). Det bör påpekas att RU förutskickat att en frivillig avveckling av de gamla tillståndshavarnas sändningstillstånd kommer att inledas om koncessionsavgifterna inte sänks. Det råder därför en osäkerhet om storleken på det faktiska intäktsbortfallet. Ett redovisning av denna osäkerhetsfaktor återfinns nedan under rubriken faktorer i kostnadskalkylerna m.m. Konsumenternas kostnader för att ersätta sina FM-mottagare med DAB-mottagare I en redovisning av kostnaderna för ett teknikskifte från FM till DAB måste det beaktas att de analoga radiomottagarna som finns i , cirka 25 miljoner stycken, blir obrukbara det år de analoga sändningarna upphör. Dessa mottagare representerar ett mycket stort förmögenhetsvärde. måste också konsu- menternas kostnad att införskaffa nya DAB-mottagare beaktas. kostade den enklaste DAB-mottagaren inkl. mervärdesskatt. En liten portabel DAB-mottagare kostade cirka 2 000–inkl. mervärdesskatt. Det fanns även betydligt dyrare DAB-mottagare på marknaden. Med ett antagande om att DAB-mottagarna kommer att kosta igenomsnitt inkl. mer- värdesskatt penningvärde kommer kostnaden att ersätta dagens cirka 25 miljoner analoga FM-mottagare med DAB-mot- tagare att uppgå till cirka 12,5 mdr kr inkl. mervärdesskatt. Kostnaden för att skrota FM-mottagarna har inte medräknats i denna summa. Det kan ifrågasättas om det är realistiskt att tänka sig att samt- liga analoga radiomottagare kommer att ersättas med DAB-mot- tagare . Det kan också ifrågasättas om snittpriset på DAB-mottagare kommer att uppgå till inkl. mervärdesskatt. Antalet sålda DAB-mottagare är emellertid en viktig aspekt att beakta vid ett beslut om att upphöra med de analoga FM-sänd- ningarna. RU har t.ex. uttalat att det inte kan bli aktuellt att släcka de analoga sändningarna förrän två är efter det att bruttoräckvidden för DAB och andra tillgängliga digitala distributionsplattformar för radio överstiger . De enkla beräkningarna torde i vart fall ge en indikation om att konsumenternas kostnader för att skrota sina FM-mottagare och införskaffa DAB-mottagare kan komma att Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i uppgå till mångmiljardbelopp innan de analoga sändningarna kan stängas. Sammanfattning av kostnaderna m.m. för ett teknikskifte utifrån SR:s alternativ 2 Jämfört med distributionskostnaderna för analoga FM-sändningar kan SR:s utökade resursbehov för distributionskostnaderna enligt SR:s alternativ 2 beräknas uppgå till inkl. mervärdesskatt fram till och med . Till denna merkost- nad skall läggas SR:s ökade kostnader för programproduktion, eftersom SR får utrymme att sända fler kanaler. kan intäksbortfallet för staten avseende sänkta koncessions- avgifter hänförliga till analoga sändningstillstånd beräknas uppgå till cirka 1 600–1 för teknikskiftet jämfört med om samma koncessionsavgifter som betalades skulle erläggas . Kostnaden för konsumenterna att skrota befintliga analoga FM-mottagare och ersätta dessa med DAB- mottagare kan beräknas uppgå till flera miljarder. Osäkerhetsfaktorer i kostnadskalkylerna m.m. har beräknat kostnaderna för DAB-näten primärt utifrån att DAB-näten skall ha en viss täckningsgrad. Beräkningarna som ligger till grund för nätens täckningsgrad bygger i sin tur på teo- retiska modeller, som innehåller ett visst moment av osäkerhet. redovisade kalkyler bygger vidare till relativt stor del på uppskattade volymer och framtida beläggningsgrader för andra tjänster, utöver DAB. Ändrade förutsättningar för t.ex. beläggning av digital-TV tjänster, utfasning av analog-TV tjänster, utökningen av telekom-relaterade inplaceringar m.m. påverkar kostnadsbilden för DAB-näten. Vidare har vid sina beräkningar utgått ifrån gällande frekvensplaners rekommendationer om fältstyrka, se avsnitt 3.4. Om det under gällande frekvensplaner visar sig att fält- styrkan inom täckningsområdena behöver höjas för att t.ex. för- bättra inomhustäckningen kan detta innebära att sändarnäten måste förtätas med fler sändare. Detta innebär i sin tur att kostnaderna för Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i näten sannolikt kommer att öka, se avsnitt 4.3.3 under rubriken på kostnadskalkylerna. En osäkerhetsfaktor i beräkningarna av intäktsbortfallet för staten avseende koncessionsavgifter för analoga sändningstillstånd ligger i att RU har avviserat en avveckling av ett flertal sändningstillstånd om det inte genomförs en lagändring som får till följd att program- företagen får betala lägre koncessionsavgifter. Denna avveckling innebär helt enkelt att ett flertal tillståndshavare som lyder under det gamla regelverket kommer att återlämna sina sändningstillstånd. Detta skulle enligt RU resultera i ett bortfall av koncessionsavgifter på mellan 50–. Alternativkostnaden för att sänka koncessions- avgifterna för gamla tillståndshavare mot att de inleder DAB-sänd- ningar kan därför beräknas uppgå till cirka 30–. Utifrån detta perspektiv skulle intäktsbortfallet för sänkta koncessions- avgifter i enlighet med RU:s förslag kunna beräknas uppgå till cirka 450 – för ett teknikskifte. SR:s alternativ 2 bygger på en successiv avveckling av SR:s FM- sändningar med början . Om en sådan successiv avveckling kan komma till stånd beror dock på ett antal olika faktorer, bl.a. DAB-nätens faktiska utbyggnadsgrad och DAB-sändningars räckvidd bland den svenska befolkningen. Om samtliga FM-nät kan släckas först kommer SR:s merkostnader för parallellsändningarna att öka med ytterligare cirka inkl. mervärdesskatt (åren 2005–2020). Den tekniska utvecklingen inom det digitala området pågår konti- nuerligt. Befintliga standarder förbättras och nya standarder tas fram. Utvecklingen av distributionssystem som rör digital broadcasting utgör inget undantag. Under avsnitt 3.3 framgår att det finns ett flertal standarder som kan användas för distribution av digital radio samt att nya standarder är under utveckling. Ytter- ligare standarder för digital ljudradio kan också förväntas komma ut på marknaden . De investeringar som krävs vid ett beslut om DAB-sändningar i större skala är, som framgått av avsnitt 7.3.7, mycket omfattande. Sådana investeringar försvårar i sin tur möjligheterna att eventuellt införa eller byta distributionsform för digital ljudradio. Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i 7.3.9Mediepolitiska och konsumentpolitiska konsekvenser saknas det i princip möjligheter att utöka antalet analoga ljudradiokanaler. Genom ett beslut att utöka DAB-sändningarna i ökar förutsättningarna att skapa ett större utbud i ljudradion och därigenom också en ökad yttrandefrihet, informationsfrihet och en större mångfald. Utöver ett utökat programutbud kan radio- företagen också erbjuda lyssnarna tillgång till informationstjänster samt nya interaktiva tjänster. Inte minst SR anser att det är ett stort problem att det inte finns utrymme att starta fler ljudradiokanaler. Detta hänger samman med att ändrade medievanor bland befolkningen leder till att SR tappar lyssnare. Genom att utöka DAB-sändningarna skulle SR kunna bredda sitt programutbud och bibehålla sitt befintliga utbud. Tanken är att SR härigenom skulle både kunna attrahera nya lyssnargrupper och behålla sina trogna lyssnare. SR anser att ut- ökade DAB-sändningar är av mycket stor betydelse för att bolaget även skall kunna uppfylla sitt public service-uppdrag att erbjuda ett utbud som tillgodoser olika behov och intressen hos landets befolkning. Ett beslut om att utöka DAB-sändningarna skulle också ha posi- tiva effekter för möjligheterna att erhålla ett breddat utbud bland kommersiella företag. Innan det har etablerats en kommersiell marknad för DAB-sändningar torde dock ett breddat utbud i denna del förutsätta att de kommersiella aktörerna erhåller gynnsamma villkor av olika slag för att inleda sändningar. Att införa DAB-sändningar i större skala medför också möjlighet för radion som medium att delta i den digitala utvecklingen och konvergensen, inte bara med andra medier, utan även med IT- och tele-sektorerna. Ur ett konsumentpolitiskt perspektiv kommer en övergång från analog till digital radio främst att handla om två saker. En fördel för konsumenterna är möjligheten att kunna ta del av ett större och bredare utbud av kanaler, program och andra tjänster. En nackdel är dock att konsumenterna behöver införskaffa en ny digital radio- mottagare för att kunna ta del av det digitala utbudet. Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i 7.4Etappvis utveckling av DAB-sändningarna Det förväntade värdet av en etappvis utveckling av DAB-sänd- ningarna är primärt att sändningsverksamheten inom en begränsad tidsperiod skall kunna utvärderas för att ge svar på frågan huruvida DAB-standarden kommer att vara det framtida svenska distribu- tionssystemet för ljudradio och andra tilläggstjänster eller inte. Frågan om DAB-standarden kommer att utgöra det framtida svenska distributionssystemet för ljudradio och andra tilläggs- tjänster eller inte beror på ett flertal faktorer. Frågan torde dock utmynna i graden av efterfrågan hos det absoluta flertalet kon- sumenter av att övergå från att lyssna på FM-sändningarna till att ta del av DAB-sändningarna. Att ett flertal konsumenter får tillfälle att ta del av och utvärdera den nya distributionstekniken är alltså en grundförutsättning för att det skall gå att utvärdera DAB- standarden efter avslutad sändningsperiod. Efterfrågan på DAB-sändningar styrs för konsumenternas del av de mervärden dessa får genom DAB-sändningarna jämfört med främst FM-sändningarna. Mot dessa mervärden måste ställas de merkostnader konsumenterna får ta på sig för att kunna ta del av DAB-sändningarna. Vid införande av ny teknik kan det framhållas att det stora flertalet konsumenter aldrig kommer att bli intresse- rade av att ta del av den nya tekniken om de inte kommer att er- bjudas betydande mervärden i förhållande till befintliga tekniker. Sådana mervärden kan utgöras av bättre och mera brukarvänliga mottagare, bättre och mer störningsfritt ljud, fler ljudradioprogram samt mera avancerade former av tilläggstjänster. Målsättningen att få klarhet i om utsändningar via DAB-stan- darden har de förutsättningar som krävs för att skapa en efterfrågan bland konsumenterna talar alltså för att innehållet i DAB-sänd- ningarna under en fortsatt sändningsverksamhet i princip bör likna det innehåll som DAB-standarden möjliggör, dvs. ett mångsidigt programutbud, innefattande både ljudradio och tilläggstjänster, med i första hand SR:s och privata aktörers deltagande. DAB-näten bör också vara utbyggda på ett sådant sätt att konsumenterna inom täckningsområdena kan uppleva ett bättre och mer störningsfritt ljud än FM-sändningarna. Slutligen bör det finnas ett utbud av DAB-mottagare som tilltalar konsumenterna i förhållande till de mervärden som DAB-sändningarna erbjuder. Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i Under handlingsalternativet etappvis utveckling av DAB-sänd- ningar anser kommittén att det inte är realistiskt att skapa sådana förutsättningar att konsumenterna helt kan övergå från FM-sänd- ningarna till DAB-sändningarna. Ett sådant alternativ skulle förut- sätta bl.a. att DAB-näten är utbyggda till en nivå som liknar FM- näten, vilket i sin tur skulle innebära mycket stora investeringar. Målsättningen under ifrågavarande handlingsalternativ bör istället vara att alternativet utformas på ett sådant sätt att flertalet kon- sumenter som täcks av DAB-sändningarna i vart fall finner det värdefullt att ta del av DAB-sändningarna vid sidan av FM-sänd- ningarna. Beträffande mervärdet i form av ett utökat utbud av ljudradio- program, både public service-kanaler och privata programkanaler, kan det konstateras att SR introducerade ett flertal nya digitala kanaler. Vad gäller public service-sändningarna kunde kon- sumenterna därför redan detta år få ett utökat ljudradioutbud genom att övergå till DAB-sändningarna. hade det inte etablerats någon egentlig marknad för DAB-sändningar i . Varken kommersiella programföretag eller närradion bedrev några DAB-sändningar. På grund av att DAB-standarden ännu inte etablerats hos de svenska konsumenterna torde det finnas små utsikter att kommer- siella aktörer kommer att inleda DAB-sänd- ningar under en etappvis utveckling av DAB-sändningarna enbart via ett sedvanligt utlysningsförfarande av sändningstillstånd. Snarare torde det vara så att kommersiella aktörers deltagande i en fortsatt sändningsverksamhet förutsätter att de kommer i åtnjutande av förmånliga villkor av olika slag. När det gäller mera avancerade tilläggstjänster har kommittén inte lyckats få fram uppgifter som visar att även andra än traditionella ljudradioföretag är beredda att inleda DAB-sändningar .