sou · GSB3103d6 · 2005-01-01 00:00:00 — (SL6) Får lov att vara brukare, det vill säga slippa vara patient. (SL6) Personer som har ett behov av mycket tid (LSS/) behöver mycket tid i form av råd och stöd för att säkerställa rätt form av insats. Det finns ett behov av råd och stöd i form av kurator eller psykolog för personliga frågor, till exempel samtal om hur mitt funktionshinder påverkar mina privata relationer, samt för handledning eller metod- handledning. Råd och stöd i olika livsskeden. Exempel är ungdomar på väg in i vuxenlivet med frigörelse, framtidsplaner, arbete/studier, flytta hem- ifrån. Föräldrars behov av stöd att "släppa taget" och stödja barnets fri- görelse. Insatsen råd och stöd behövs som ett led i bearbetningen av att acceptera funktionshindret. Små, mindre kända handikappgrupper/personer som inte kan föra sin egen talan, "de tysta". Behov såsom: speciella kunskaper om visst funktionshinder, expertkunskap. Stöd till skolor, assistent m m. b)Säkerställa att behov tillgodoses när det finns brister i annan lagstiftning – företrädesvis HSL. Trettiotalet svar pekar på behovet att trygga de insatser som mål- gruppen har rätt till, men som av olika anledningar inte tillgodoses. handlar det om resursbrist, men det kan också gälla problem kring tillgänglighet och kunskap. Rättighetslagstiftning med prövningsrätt. Det viktiga med en lag som har den konstruktion som LSS har är att den tillförsäkrar personer med stora behov vissa rättigheter. Risk att vissa människor aldrig prioriteras. Garanti i lågkonjunkturer. Den större rättssäkerheten är av betydelse. Resurser måste ställas till förfogande i en bristsituation. En kvalitetssäkring i ett mer pressat/kärvt ekonomiskt läge. (GL2) Behov: Flerhandikappades behov tillgodoses ofta inte inom tradi- tionell sjukvård; myndigheterna lever inte upp till lagens intentioner. Tillräckligt med stöd ges inte genom HSL. Behovet är kontinuitet och varaktighet. HSL tillgodoser ej behovet av detta . Ja, det finns stora behov som bäst/endast kan tillgodoses enligt R&S. Ju större ekonomiska svårigheter som finns i kommun och landsting, desto mer ökar målgruppens behov av R&S för att få sina behov tillgodosedda. När resurserna tryter, viktig § för att få behov tillgodosedda. Annars risk att dessa gruppers behov försvinner ur synfältet. c)Speciella krav på och brister i dagens organisering av råd – och stödinsatserna. Tiotalet svar pekar på de speciella förutsättningar som borde ligga till grund för hur samhället organiserar den här insatsen. Många pekar på de svagheter som finns i dagens organisationer. Rehabiliteringen, specialistrehabiliteringen, primärvården och psyki- atrin fungerar inte, därför blir det råd och stöd. HSL erbjuder det de kan. Ja, får ej behoven tillgodosedda enligt HSL. Det sammansatta teamet behövs. Kanske en samordnare. Yrkeskategorier som ej finns i habteamet kan behövas. Ett team som sammansätts utifrån brukarens behov, exempelvis dietist, sexterapeut (sexolog), specialisttandläkare, specialistläkare, musikterapeut, psykoterapeut osv. Vissa personer, främst psykiskt sjuka, hindras att få hjälp på grund av att LSS förutsätter att den enskilde själv skall ansöka om hjälpen. Motivationsarbete till att ta emot stöd hindras av att den enskilde måste söka själv en aktiv handling från den enskildes sida. Denna insats bör ligga under LSS. Psykosocialt arbete och kris- bearbetning bör ingå i insatsen råd och stöd. Personer med psykiska funktionshinder har sällan insatsen råd och stöd. En psykiskt funktionshindrad orkar sällan ta kontakt med olika instanser och myndigheter och skulle behöva hjälp med samordning kring detta. Om en psykiskt funktionshindrad orkar ta en första kon- takt och får ett NEJ, tas sällan eller aldrig en ny kontakt. Konstig fråga, men lotsfunktionen är mycket viktig. Man känner inte till var och hur man skall söka. Lotsen måste ha kunskap om funktionshinder mycket viktigt. 4.Insatserna för personer i målgrupp 3 inom LSS skulle stimule- ras med ett riktat statsbidrag. Hur har utvecklingen av insat- serna för målgruppen varit? Har statsbidraget givit några effekter och i så fall vilka? Frågan har bearbetats av hälften av dialoggrupperna. Detta är det viktigaste skälet till att antalet svar endast är 35. Ett annat skäl kan vara den osäkerhet om statsbidraget och brist på kunskap om vad pengarna eventuellt använts till, som lyser igenom i svaren. a)Bristande kunskap om bidraget och ifrågasättande av hanter- ingen. Förhållandevis många svar visar att kunskapen om satsningen med riktat statsbidrag är dålig. Antingen beroende på bristande informa- tion och uppföljning. När lagen kom var det enklare att få personlig assistent. Det var också lättare att påverka antalet timmar. 1996 och §9A gjorde att det blev svårare. verkar de fysiskt funktionshindrade ha lättare att få insatser än de psykiskt funktionshindrade. Vart tog statsbidraget vägen? Inga kända effekter av detta. I gruppen saknar vi kunskap om hur statsbidraget exakt används. I används statsbidraget bland annat till att starta Handikapp- upplysningen som kommer en vidare målgrupp till godo, i övrigt vet vi inte. Vart har det tagit vägen? Vi märker ingenting. Vem var mottagaren? Vi andra känner inte till att det funnits något riktat statsbidrag för grupp 3. Inga positiva effekter för målgrupp 3. b)Nya verksamheter som tillskapats med stöd av det riktade statsbidraget. En majoritet av svaren visar på att det gjorts en del förstärkningar för insatser till målgrupp tre inom olika delar av landet. SOU 2004:103 Bilaga 11 I tillsattes sex nya tjänster. Specialistteam tillskapades + gym- nastiksal. Mycket svårt att veta vilken effekt, när pengarna på de flesta håll inte varit riktade. , råd och stöd () har fått medel för att ge psykoso- ciala insatser till personkrets 3 samt köpa sjukgymnastinsatser av gym- naster "på sta'n". Problem med psykiskt sjuka, DAMP-ADHB vuxna, tillskott för sjukgymnast har kommit . Olika i våra landsting. Någon har byggt upp en egen verksamhet för målgrupp 3 med de riktade statsbidragen. Projekt för ADHD/DAMP – gav ett NPF-team. Sex- och samlevnadsrådgivare både gentemot personal och person- krets 2 och 3. LSS-team på kliniker som fångar upp LSS råd och stöd från patien- ter, från kommun med flera. Utvecklingen ser olika ut. LSS-enheter arbetar inom och med råd- och stödinsatser som komplement till HSL-insatser till personkrets 3. Neuroteam finansierat via stimulansbidrag i . Utökning av tjänste-/kompetensutveckling inom kommunen – . c)Det riktade statsbidraget har använts till andra insatser och verksamheter än vad avsikten var med bidraget. Några svar pekar på att det riktade statsbidraget använts till sats- ningar inom området, men inte primärt till satsningar för målgrupp tre: Det statliga bidraget går till habilitering och hjälpmedel. (LL8) Gruppen har lite erfarenhet av dessa medel. till en förstärkning av habiliteringsteamet. har medlen konkret i sin budget. På barnsidan får barnhabiliteringarna pengarna in i sina budgetar ospecificerat. Då barnhab inte har så många råd- och stödansökningar kanske barnhabiliteringarna klarar resurserna på grund av detta. Statsbidraget i VLL har gått till uppbyggnad av habiliterings- verksamhet. Förslag på användningsområden av det riktade bidraget. Några svarsalternativ pekar på möjliga områden att utveckla för att öka förståelsen och kunskapen om de speciella behov som finns för målgruppen. Informationen måste bli bättre så att alla vet att man kan söka insat- sen. Risk att vi missar grupper. Kunskapen om att råd och stöd finns och vad det innefattar saknas hos såväl brukare som professionella – myndigheter som till exempel försäkringskassa, primärvård, sjukvård, handläggare inom kommun och landsting, personal inom kommun och landsting. Öronmärkta pengar för att kunna köpa riktade insatser. (SL1) Stimulera utvecklandet av teamarbetet kring till exempel personer med kroniska sjukdomar. Grupp 3 finns i stor omfattning i samhället, lagskärpning av bestämmelserna rörande personliga assistenter gör att fler i grupp 3 inte får insats. De "mjuka" funktionshindren ges ej tillräckligt utrymme. 5.Hur upplevs ansvarfördelningen mellan landsting/region och kommun? Den skriftliga redovisningen från dialoggrupperna innehåller totalt 49 synpunkter. Svaren har fördelats i två grupper samt under rubri- ken övriga synpunkter. a) Hur upplevs ansvarsfördelningen för brukaren? Genomgående är uppfattningen att ansvarsfördelningen upp- levs som otydlig och svårgreppbar för brukaren. Det är svårt för personer att komma i kontakt med rätt vårdgivare och få sina behov bedömda och tillgodosedda. Olika fördelar med huvud- mannaskap – landsting/region ger oberoende, kommun ger närhet. För professionen är ansvarsfördelningen baserad på en komplicerad lagstiftning, praxis och gränssnitt. Hur förvirrande kan detta då vara för en hjälpbehövande brukare? Brukarperspektivet: Det viktigaste är att få sina behov tillgodo- sedda, inte viktigt vilken organisation som gör vad. Viktigt att organi- sationerna samverkar. Det ser olika ut i landstingen och kommunerna, faller ibland mellan stolarna. Brukare: Spelar ingen roll om man styr insatsen själv. För brukare otydligt. Två handläggare om samma lag, tillgängligheten kan bli lidande. Dra samma ansökning/grund för ansökan en gång till. Olika synsätt kan göra att ärendet bollas. Grupp 3 hamnar i 'Moment 22'. beslutar om råd och stöd och lämnar över verkställigheten till lämplig verksam- het, till exempel öppenvårdsmottagning för psyk. Brukaren vill ofta ha specialisten. Saknar förtroende för exempelvis vårdcentraler. Svårigheter för brukare att veta vart vända sig negativt. Vi tror att många brukare tycker att det är krångligt att bli prövad av olika instanser inom samma lagområde. Problem när tycker att en person tillhör personkretsen och sedan kommunen gör en annan bedömning eller tvärtom. Råd och stöd genom landsting ger ett oberoende gentemot kom- munen. Råd och stöd genom kommunen, närhet till brukaren och deras insatser (positivt). b) Hur upplevs ansvarsfördelningen för professionen? Ansvarsfördelningen fungerar betydligt bättre för professionen än för brukarna. Viktigt med kunskapsöverföring och samarbete. För professionen upplevs inte ansvarsfördelningen som krånglig eller svår, men uppmärksammas alltid LSS-handläggning av individens behov av råd och stöd? Professionen: Viktigt med kunskap om vad kan ge och vad kommunen kan ge, kunskap om varandra är en förutsättning. Vik- tigt med samverkan och ett ansvar att lämna personen vidare till en annan profession på ett bra sätt, inte bara hänvisa vidare. Måste släppa revirtänkandet mellan professioner. Är organisationen tydlig och teamsamarbetet väl utbyggt, är det positivt både för brukare och för professionen. Svårt att förstå avgränsning mellan råd och stöd och habilitering. De specialister som kan utföra råd och stöd finns inom habiliteringen, men utför inte råd och stöd. I där habiliteringen inte är samordnad brister det i att man inte vet vad respektive gör. Behövs forum att mötas och samordna. För professionen är ansvarsfördelningen tydlig. Positivt att lands- tinget har ansvar för den insatsen – spetskompetens – olika funktions- hinder – positivt. Ansvarsfördelning: Kommunen kan uppleva som krav- maskin. Människor är ganska på det klara med vilka LSS-insatser som man kan få från kommun respektive landsting. Det viktiga och svåra är att ge information som brukaren förstår. Viktigt med en huvudman () och det är en fristående verksamhet – ju bättre basinsatser, desto färre råd– och stödinsatser skulle då bli ett tydligt resultat. Detta ligger helt i linje med från pati- ent till medborgare. En rad av de svar som lämnats från arbetsgrupperna handlar om ansvarsfördelning mellan verksamheter hos samma huvudman. Dessutom finns här förslag på åtgärder som skulle kunna förbättra information och rådgivning till brukarna. Har man ej tjänsten i kommunen skall den köpas in, men har man inga pengar, blir brukaren utan och får ej vad den behöver. Stort energi- utflöde för professionen med diskussioner om vad det är, vems ansvar. En brukarvänlig beskrivning av vart man vänder sig, hur LSS funge- rar m m. Gränsdragning mellan specialistinsatser och innehållet i daglig om- vårdnad? Gränsdragning till primärvården när LSS personkrets behö- ver rehabilitering/sjukvård. En bra samarbetsform är individuell plan som används alldeles för sällan. (SL 1) Nackdelen är när det är en oklar ansvarsfördelning inom organisa- tionen. Personkretsbedömningen borde kunna följa individen enklare mellan landsting och i kommuner. 6.Påverkar olika organisationsmodeller insatsen råd och stöd och iså fall hur? Politisk organisation, förvaltningsorganisation och arbetsorganisation. Totalt finns 46 synpunkter på denna fråga. Svaren har grupperats i fyra områden samt under rubriken övriga synpunkter. a) Påverkas insatsen av olika organisationsmodeller? Svaren pekar tydligt på att de enskilda insatserna inom råd och stöd till stor del påverkas av vilka organisationsmodeller som finns. Både behovsbedömning och tillämpning av lagen kan se olika ut bero- ende på vilken organisation som har ansvaret. Delade meningar om integrerade eller specialiserade verksamhetsmodeller. Olikheterna är påtagliga över landet. Ja, naturligtvis. i en habiliteringsorganisation kan jag konstatera att det finns ingen möjlighet att hantera såväl habilitering som råd och stöd i en och samma organisation.... (LL5) Viktigt och positivt med den egna organisationen på alla nivåer; att inte bli uppslukad eller finnas i marginalen av sjukvård eller social- Finns i gruppen också uppfattning om att råd och stöd organi- satoriskt borde brytas loss från habiliteringsverksamheten. Men även den motsatta; att alla insatser, både enligt HSL och LSS, bör ges av samma organisation. Råd och stöd är samlat under . Bör fortsätta att vara så, det vill säga mer som arbetsorganisation, centralt styrd habilite- ring/rehabilitering med habiliteringscenter på olika ställen i länet. Annars är risken stor att det blir stora olikheter inom länet. Svårt att bygga upp kunskap, resursprioritering. Vi hamnar i detta , hur olika det ser ut. Separata råd- och stödorganisationer synliggör ansvar i motsats till när ett landsting har uppåt 100 ansvar för råd och stöd. Organisationsmodellen har stor inverkan. En del grupper arbetar enbart med råd och stöd, medan andra arbetar gemensamt inom HSL och kan ge både råd och stöd samt den behandlande insatsen. Organisationsmodellen har en mycket stark påverkan. Vi ser hur skilda modeller ger olika resultat. Även om besluten fattas enligt lagen, blir resultaten helt olika. Insatserna utgår från organisationens behov, inte individens. (GL4) All omorganisation hos olika huvudmän påverkar direkt hur lagen Olika sätt att se på individernas behov beroende på vilken organisa- tion man arbetar i. När är både beslutare och utförare, borde insatserna även kunna köpas/beställas in separat från alternativa utförare. I kommuner som tagit på sig råd och stöd både som beslutsfattare och utförare finns ofta ett team som skapar närhet och nätverk som inne- bär att ett utförande av beslut ofta kan ske snabbt. Olika språk, olika förutsättningar, tolkar innehållet i LSS olika, olika arbetssätt, olika kulturer. LSS måste vara tydligare i sina former. Beroende på vilka professioner som finns i teamen, ser man olika behov. b) Påverkas insatsen av den politiska organisationen? Andelen politiker som medverkat i dialogkonferenserna har varit mycket liten. Detta har naturligtvis påverkat svarsfrekvensen och synpunkterna kring den politiska organisationen. Prioritering och resursfördelning påverkar liksom tydlighet/otydlighet i politisk ledning. I en politisk organisation får man vara uppmärksam att denna grupp inte kommer i skymundan, vid till exempel privatisering och fokuse- ring på akutsjukhusen. Habilitering kan försvinna i det som för till- fället prioriteras i . Handikappolitisk plan, man har en metod så att man även verk- ställer och följer upp vad som gjorts. Vi tror att den politiska organisationen har en förhållandevis liten betydelse, men intresserade politiker är viktigt – speciell habiliterings- nämnd är nog att föredra i alla fall – bättre för brukarorganisationen – färre samverkanspartner. Man skall arbeta enligt HSL i första hand i många organisationer, politiskt eller ej, vilket gör att påverkansmöjligheterna är små i och med att det inte går att överklaga besluten enligt HSL. Inom vissa beställarorganisationer/myndigheter har man satt en kvot på antal besök hos exempelvis kuratorerna. Detta gäller inom HSL vilket gör att det inte går att överklaga. tillgodoses mer politikerbehov än individbehov. Ja, det har det. Hur politiker fördelar och ger resurser påverkar sär- skilt tydligt verksamhet, men även för om sam- arbetet inte är lika tydligt. Alla nivåer påverkar. Otydlighet från ledningen blir otydlighet inom arbetsorganisationen. Gäller även politisk styrning. Finns inte tydliga politiker, blir det otydlighet inom hela organisationen. c) Insatsens påverkan av förvaltnings- och arbetsorganisationen? Skillnader i personalkompetens och verksamhetskulturer tas upp. Skillnader mellan landstingskommunalt/regionalt och primärkom- munalt ansvar påpekas. Professionaliseringsfrågan ser olika ut i kommun respektive region. Positivt: Besluten blir mer lika om det är några få som beslutar, kom- petensen större. Negativt: Revirtänkande, olika bedömningar, långt till beslutsfattare, svårt att dra nytta av råd och stöd, det blir parallella organisationer. Socionomer/jurister känner till LSS – kan betyda kunskapsbrist i , eventuellt endast kuratorn. Tveksamt enligt annan. Kura- torn ingen handläggare. Beställar-/utförarmodell kan påverka denna grupp. (SL4) Tillräckligt hög kompetens i mindre kommuner? kassan, kommunen, . Stora kommuner arbetar långt ifrån varandra. Har det betydelse? Behovet skall styra HSL eller LSS. Kommunerna oftast duktiga på att arbeta utifrån individens behov. Det faktum att råd och stöd ligger under en huvudmän och de övriga under en annan drabbar den enskilde. Man talar olika språk, olika kulturer. En grupp under har lyft fram behovet av forskning och utveckling inom sektorn. Forskning och utveckling inom LSS saknas i kommun och landsting. På riksplanet finns ingen utveckling och forskningen prioriteras inte, även stora brister i kommuner, landsting. 7.Hur ofta används individuell plan enligt 10 § LSS? Kan kopp- lingen mellan individuell plan och insatsen råd och stöd utvecklas? I så fall varför och hur? Frågan har bearbetats av hälften av arbetsgrupperna och 54 svar har lämnats. Svaren har fördelats i tre grupper. a) Omfattning och brister Individuell plan används i begränsad omfattning. Alltför sällan menar många. Det finns brister i hanteringen – information, ansvar och resurser. Utformningen kan förenklas. Någon pekar på vinsten med en koppling till råd och stöd. Antalet individuella planer är skamligt litet. i bästa fall. Bristande kunskap om individuell plan i kommunen. (SL2) Verksamhetens plan – inte individens. Har varit ett problem. (SL4) Viktigt att individuell plan kan kopplas till råd och stöd, det gör den Att det är så få planer kan bero på att man inte får information. Kan vara så att den som skall hålla i den inte riktigt vet hur det skall se ut eller drar sig för att gå på ytterligare ett möte. Viktigt att komma ihåg att det inte behöver vara handläggaren som leder det utan det är bru- karen som väljer person. (GL 7) Andra har mindre goda erfarenheter. Arbetet med individuell plan är mycket tidskrävande för handläggaren (skrivarbete, samordning av möten, tidbokning mm). Handläggartjänsterna är inte dimensionerade för att arbeta med IP som rutin. Används alltför sällan! Praktiska svårigheter: Tids – och resursbrist för handläggare att göra, verkställa och följa upp. Svårt att samordna alla berörda, under- teckna planen, följa upp insatserna mm. Alla efterfrågar inte/ vill inte ha/är inte vana att ta eget ansvar. Handläggarna sållar vem som skall erbjudas/peppas. Den individuella planen har blivit byråkratiserad/ fått en byråkratisk som något stort och krångligt. Detta bidrar till att man inte marknadsför detta goda instrument. Det saknas ibland information om nyttan med individuell plan. Individuell plan används väldigt lite – i alla fall i . Det råder plankaos i vår värld – planerna lever ofta ett eget liv. b) Motiv för och innehåll i planen. Synpunkterna kring motiv att använda planen och innehållet i den är övervägande positiva. Planen ses av många som ett bra instru- ment att avhjälpa brister kring information, delaktighet och sam- ordning. Många understryker fördelen med att detta är brukarens plan. En övergripande plan skapar bättre överblick för den enskilde och kan underlätta ansvarfördelningen mellan olika stödverksam- heter. Detta arbetssätt kan utvecklas. Plan som utgår från individen är viktig. En individ – en plan. En råd och stödinsats kan vara att hjälpa till att få en plan enligt 10 § LSS upprättad. Det finns många planer. Utredarna borde utreda möjligheten att den enskilde kan välja vil- ken huvudman som skal upprätta planen. Om man upprättat en individuell plan (LSS) har man som brukare större påverkansmöjlighet att styra sina egna utvecklingsmöjligheter inom de olika myndigheterna (kommun, landsting) i och med att det är en rättighetslag. Det är den enskildes rätt att begära en indivi- duell plan. Den är inte till för myndigheten utan för at tillgodose den enskildes behov. Kopplingen till insatsen råd och stöd LSS. Exempel: Brukaren väljer IP i stället för habiliteringsplan eller andra professionella planer på grund av att de har stort eget inflytande. IP fungerar bra som brygga mellan till exempel råd och stödverksamheten och andra verksamheter som brukaren har stöd ifrån. Ja, speciellt om många verksamheter är berörda/ har ansvar. Alla förstår sitt uppdrag. Ja, speciellt vid den enskildes bryt- ningstid/övergång. Ja, den enskilde får överblick i framtida processer, det tar tid att skapa resurser, till exempel boenden. Viktigt med en samlingsplan. De gånger som individuell plan upprättas känns det mycket bra och meningsfullt. Det händer saker när en plan är gjord. Bra använd tid. Det finns en rad fördelar med att systematiskt använda individuell plan för att skapa en samlad bild av behov och stödinsatser. Planen bidrar till att underlätta samordning och helhetssyn. Kommunerna i – i synnerhet – har en strategi att regelmässigt använda planen där samordning är ett ledord. Någon föreslår att planen borde byta namn till LSS – plan för att bli tydlig i förhål- lande till andra planer. Andra menar att personalen skall erbjuda den enskilde, som kanske saknar information, att upprätta indivi- duell plan. Kopplingen till råd och stöd understryks. Eftersom ett mål formuleras och vilka som bistår och är ansvariga. Utvärdering och uppföljning tillhör denna process. Förekommer tyvärr ej i så stor utsträckning. Kopplingen kan utvecklas. Det finns flera olika planer isp, plis mm. Sam- ordningsvinster med att ha en plan. Viktigt att råd och stöd också är med. Bidrar till helheten. Brukare verkar uppskatta ip. LSS- handläggaren bör ta initiativ till möte med brukare och anhörig och informera om individuell plan och övriga LSS – insatser. Bör vara en årlig och lagstadgad skyldighet. Dålig information om planen. En kurator håller i nästan hälften av planerna. Utskick om individuell plan Planen kan vara ett konkret innehåll i insatsen råd & och stöd, att stödjas i att utveckla planens innehåll. Alla barn med förskolekonsulent har individuell plan. Bra hjälp- medel för att få helheten. Koppling: Rådgivning omfattar information om planering/plan och insatser. Motiveras, får ihop det. Förmöte mellan samordnaren och den enskilde är ett bra arbetssätt. Förberedelse för egen ansträng- ning den dag insatsen skall verkställas. Att koppla individuella planen till R&S kan vara en bra idé.