sou · GSB347d3 · 2005-01-01 00:00:00 — För att uppnå en långsiktig laglydnad kan det därför vara av intresse att utifrån erfarenheter göra efterkontroller för att se vilka erfarenheter ett företag har gjort av en dramatisk händelse eller rättsliga åtgärder. På detta sätt kan myndigheten få en god bild av företagets vilja och förmåga att följa reglerna (jfr. Clinard och Yeager, 1980). 26 talar om window-dressing (1996:336). En strategi för framtiden En ökad insikt om att ekobrott skadar förtroendet i samhället och vilka konsekvenser det för med sig bör leda till att vi i högre grad prioriterar ekobrott, särskilt sådana brott som är förtroendeskad- liga. Ett problem är att ekobrott är svåra att upptäcka och utreda. Traditionell statlig reglering med kontroll och straffrättsliga lös- ningar har därför sina begränsningar. Det talar för det första för att försöka minska tillfällena till brott genom förebyggande åtgärder – exempelvis genom säkrare lagstiftning och bättre kontroll. För det andra bör självreglering stimuleras. Jämfört med situationen har också insikten om behovet av självreglering ökat såväl bland myndigheter som inom näringslivet. Dessutom visar forskning att företrädare för företag och deras anställda kan agera moraliskt och inte enbart är ekono- miska nyttomaximerare. De är måna om sitt rykte och goda namn samt har självrespekt. Självreglering har många positiva sidor och bör därför ingå som en viktig beståndsdel i framtidens regleringsstrategier. Emellertid kan företag drivas av kortsiktiga vinstintressen och därför bryta mot självregleringen. Företag kan också bryta mot självregleringen på grund av inkompetens. För att självreglering inte ska missbrukas bör den stöttas på olika sätt. Den kan vara påtvingad, med myndig- hetskontroll, och en tredje part kan ges uppgifter för att få till stånd en bättre kontroll. Ett företag måste exempelvis uppfylla krav som certifieringsorganet sedan ska intyga och följa upp. Ingenting hindrar att man använder sig av flera olika tekniker för att utveckla företagens egenkontroll. Exempelvis kan lagstiftning (påtvingad självreglering) med fördel kompletteras med åtgärder som stärker företagens incitament att utveckla sin egen kontroll. Det måste dock finnas ett visst mått av statlig reglering och myndighetskontroll. Myndigheterna ska kunna använda sig av mycket ingripande sanktioner i syfte att kunna lägga kraft bakom orden och således slippa använda dessa. Dessutom måste myndig- heterna kunna arbeta flexibelt, från stöd och service till mer ingri- pande åtgärder, allt i syfte att uppnå största möjliga frivilliga med- verkan. Lagstiftning har sina begränsningar eftersom den inte påverkar eller har svårt att påverka å ena sidan näringslivets struktur och å andra sidan företagens kultur. knappast möjligt att nämnvärt påverka företag i en viss riktning när dessa är svaga parter i en lång kontraktskedja. Sådana företag ser det knappast som möjligt att fullt ut följa reglerna. Däremot kan regler påverka starkare aktörer, som har en annan valfrihet. Efter- som stora och mäktiga organisationer har möjlighet att agera på ett ansvarsfullt sätt, men inte alltid väljer att göra det, kan lagstiftning vara ett sätt att uppmuntra dem att agera i en annan riktning (, 1997). Ett straffansvar för juridiska personer bör kunna införas för att öka effektiviteten i det straffrättsliga systemet. Det är dock viktigt att rikta sanktioner även mot fysiska personer för organisations- anknuten brottslighet. Sammanfattningsvis krävs en blandning av åtgärder, eftersom de mot vilka regler och kontroll riktar sig också är en blandning av företag (Gunningham och Grabosky, 1998:241): Det finns företag som är ledande på att driva etik- och moralfrågorna medan andra befinner sig i bakvattnet. vill gå längre än lagens minimikrav och andra gör minsta möjliga. Några följer reglerna fri- villigt och andra bryter mot dem om det är lönsamt. Till dessa kommer de irrationella och inkompetenta. Det är därför uppenbart att det inte är möjligt att välja en (1) lösning för reglering och kontroll. Bilaga 11 SOU 2004:47 Alalehto, T. (1999) Motiv eller tillfälle? En studie av ekonomisk brottslighet i restaurangbranschen. AMOB (1977) Organiserad och ekonomisk brottslighet i . Arbetsgruppen mot organiserad brottslighet. Ayres, I. och Braithwaite, J. (1992) Responsive Regulation. , R. och Cave, M. (1999) Understanding Regulation. Theory, Strategy, and Practice. , K. och Kagan, R. (2002) Going by the Book. blem with Regulatory Unreasonableness. Beyer, C. (1998) het. Braithwaite, J. (1989) Crime, Shame and Reintegration. Braithwaite, J. (1990) Convergence in Models of Regulatory Strategy. I Regulation, Crime, Freedom. Aldershot Ashgate, Dartmouth Braithwaite, J. (1993) Transnational Regulation of the Pharma- The of Political and Social Science, 525, s. 12-30 Braithwaite, J. (1995) Inequality and Republican Criminology. Crime and Inequality. Red: Hagan, J. och , R. s. 40-58 Braithwaite, J. (1997) On Speaking Softly and Carrying Big Sticks: Neglected Dimensions of a Republican Separation of Powers. University of 47 s. 305-361. Braithwaite, J. (2002) Rewards and Regulation. 29(1) 12-26 (1978) Revisors verksamhet. BRÅ- PM 1978:2 BRÅ. (1979) Advokaters verksamhet. BRÅ- PM 1979:8 BRÅ. (2002) Ekobrott. Utvecklingen av några centrala brottstyper. (2003) Förebygga ekobrott. Behov och metoder. Burrows, J. (1997) Criminology and Business Crime: the . In Business and Crime Prevention. Ed Felson, M. and , R. V. Criminal , Monsey (1990) Business Crime. Its Nature and Control. Clinard, M. och Quinney, R. (1973) . Clinard, M. och Yeager, P. (1980) Corporate Crime. Coffe, J. (1981) No Soul to Damn, No Body to Kick. , J. W. (2001) The Criminal Elite. Understanding White- Collar Crime. Cressey, D. (1953) Other People´s Money. A Study in the Social Psychology of Embezzlement. Nytryck 1973 Montclair: Ds 2001:69 Företagsbot. Felson, M. och , R. V. (1997) Business and Crime. In Business and Crime Prevention. Ed Felson, M. and , R. V. Criminal Fisse, B. och Braithwaite, J. (1993) Corporations, Crime and Accountability. , D. O. (1996) in . (2001) The Culture of Control. Crime and Social Order in . Geis, G. (1996) Definition in White-Collar Crime Scholarship: Sometimes it Can Matter. I Definitional Dilemma Can and Should There Be a Definition of ? Ed Helmkamp, J. et al. National Center Training and . Grabosky, P. (2001) Crime Control. I Contemporary Issues in Crime and Criminal : Essays in of . Pontell, H. N. och Shichor, D. (red.) Gunningham, N. och Grabosky, P. (1998) Smart Regulation. Designing Environmental Policy. Gunningham, N. och Johnstone, R. (1999) Regulating Workplace Safety. Systems and Sanctions. Bilaga 11 SOU 2004:47 , F. (1997) Corporate Regulation. Beyond 'Punish or Persuade'. , och , J. (1984) The Enforcement Process in Regulatory Bureaucracies. I Enforcing Regulation. Red: , och , J. , K. et al. (1992) The Uses of Discretion. Ed: , K. Clarendon Press Hetzler, A. (2003) Vita lögner och blå dunster. Manipulationer i finansmarknadernas gråzoner. I Strategi mot ekobrotten. Erfa- renheter, metoder och teorier. (red.). BRÅ-Rap- port 2003 (under utgivning) Holinger, R. (1997) Measuring Crime and Its Impact in the Business Environment. I Business and Crime Prevention. Felson, M. and , R. V. (red.) Hutter, B. (1997) Compliance: Regulation and Environment. Hutter, B. (2001) Regulation and risk. Occupational health and safety on the railways. Jamieson, K. (1984) Crime. Dynamics of Antitrust Violation. , P. O. (1994) Alternative sanksjoner mot økonomisk kriminalitet. I Økonomiske forbrytelser og straff. Red Eskeland, S. och Høgetveit. Johnstone, R. (1999) Putting the regulated back into Regulation. 36(3) 378-390 (1979) Legality and Equality: Plea Bargaining in the Prosecution of White-Collar and Common Crime. (2000) Ekobrott, liksom! , s. 932-965 , L. (2000b) Fyra borttappade recept och en förlorad oskuld. En historia om ekonomisk och organiserad brottslighet. I Perspek- tiv på ekobrottsligheten. (red) 2000:10 BRÅ. (2001) Big Stick, – Strategies for Controlling and Combating Environmental Crime. in Criminology and Crime Prevention, s. 127-148 Vol. 2 , L. (2003) Bokföringsbrott – en studie i selektion. , L. och , M. (2003) Rätt hela vägen. Hur man före- bygger fel och fusk genom regler och kontroll. (under utgivning) (1987) Regulating Fraud. White-Collar Crime and the Criminal Process. , S-Å (2001) Ekonomisk brottslighet. Ett samhällsproblem med förhinder. Majone, G. (1996) Regulation ans its modes. I Regulating Europe. Majone, G. (red.) Nelken, D. (1994) . I Maguire, M. et al. (red.) The Handbook of Criminology. (2003) Servicetrappan. och näringsliv i partner- skap för brottsförebyggande insatser. I Strategi mot ekobrotten. Erfarenheter, metoder och teorier. (red.) BRÅ-Rap- port 2003 (under utgivning) G. W. (1980) Hidden Criminality – theorethical and methodological problems, empirical results. Poveda, T. (1994) Rethinking White-Collar Crime. (1999) . Rituals of Verifications. 1984/85:32 Proposition om riktlinjer för det framtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m.m. 1985/86:126 Proposition om näringsförbud, m.m. Reiss, A. (1984) Selecting strategies of social control over organizational life. I Enforcing Regulation. Red , och , J. : Kluwer-Nijhoff revisorers förslag (1995/95:RR) Insatser mot den ekonomiska brottsligheten. Som bilaga ingår revi- sorernas rapport (1993/94:6) Den ekonomiska brottsligheten och rättssamhället (2000) Rådgivarna och etiken – hur blev det ? I Perspektiv på ekobrottsligheten. , L.(red.) (1984) Wayward Capitalists. (1990) Collaring the crime, not the criminal: Reconsidering the concept of white-collar crime. 1994/95:217 Regeringens skrivelse till . Samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten Slapper, G. och Tombs, S. (1999) Corporate Crime. (2002) Corporate Crime, and Social Control. SOU (1984:8). Delbetänkande av Kommissionen mot ekonomisk brottslighet. SOU (1997:111) Branschsanering och andra metoder mot ekonomisk brottslighet. SOU (1997:127) Straffansvar för juridiska personer. Stinchcombe, A. (1963) Institutions of Privacy in the Determination of Administrative Practice. American Jour- nal of Sociology, 69 s. Sutherland, E. (1949) . Westport: Greenwood Press , P.O. (2003) Om selskabsansvar i . Rapporten om och . for Kriminalvidenskab 90. årgång, nr. (1983) Controlling Unlawful Organizational Behaviour. Social Structure and Corporate Misconduct. Weisburd, D. et al. (2001) White-Collar Crime and Criminal Careers. Wesser, E. (2001) Har du varit ute och shoppat, ?. En studie av utredning av insiderbrott under 1990- talet. Dissertations in Sociology 45. (1992) I stället för straff: sanktionsavgifter som kriminal- politiskt medel mot bagatellbrottslighet.