sou · GSB3135 · 2005-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade att tillsätta en delegation, Inlandsdelegationen, med uppgift att medverka till att långsiktigt stärka en hållbar utveckling i norra inland. Beslutet fatta- des i enlighet med bedömningar i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4). Delegationen formulerade målet på följande sätt: Medverka till att kommunernas utvecklingsarbete stärks så att det skapas framtidstro och en långsiktigt hållbar tillväxt i näringslivet och inom den offentliga sektorn. Till ordförande för utsågs förre kommunal- rådet i kommun, . Övriga ledamöter i delegationens styrelse: , direktör för för högskoleservice, , chef för (fr.o.m. ), , kommunstyrelsens ordförande i (fr.o.m. ) samt , generaldirektör för (t.o.m. ). Vidare har följande ämnessakkunniga och projektledare ansvarat för det operativa arbetet med att stödja utvecklingen i kom- munerna: , ansvar för kontakterna med , , , , , , och , , ansvar för kontakterna med , , , , , och , , ansvar för kontakterna med , , , , , , , och , , ansvar för kontakterna med , , , , , , , och , , ansvar för kontakterna med , , , , , , , , och samt , kansliråd i Närings- departementet med ansvar för turistfrågor. I projektorganisationen har ingått: , samordnare t.o.m. , , samordnare fr.o.m. , , sekreterare, ekonomi och , webbansvarig. En delrapport lämnades . Härmed överlämnar Inlandsdelegationen sin slutrapport. Inlandsdelegationen började sitt arbete . Arbetet har skett processinriktat och operativt i ett mycket nära samarbete med Inlandets kommuner. Målet var att uppmuntra och stimulera kommunledningarna till större engagemang i kommunernas och regionernas långsiktiga utveckling. Inlandsdelegationen ville också peka på att det finns alternativ till begrepp som utarmning och tillbakagång. Vi har valt att dokumentera och redovisa vårt arbete i denna slutrapport, som således bygger på de erfarenheter och den kunskap som vårt arbete har gett upphov till. Speciellt viktig har dialogen med berörda kommuner varit. Förutom detta bygger beskrivningar och ställningstaganden i slutrapporten på den kommunenkät som utfördes och den småföretagsstudie som genomfördes . Själva processen och det metodiska arbetet beskrivs närmare i kapitel 4. En grundläggande frågeställning har varit kommunernas närings- livsutveckling och näringslivsklimat. Vi kan konstatera att led- ningen i en kommun måste hantera vardagsfrågor av de mest skilda slag. I detta arbete tenderar kortsiktiga ekonomiska frågor att dominera på bekostnad av långsiktigt och målinriktat utvecklings- arbete. är det kommunledningens roll att leda och hålla ihop det lokala utvecklings- och näringslivsarbetet i dialog med kommuninnevånarna och näringslivet. Under arbetets gång har vi tillsammans med kommunerna gjort omvärldsanalyser och tagit fram andra underlag som visar på Inlandets möjligheter ur främst ett internationellt perspektiv. Dessa aspekter belyses på olika sätt i vår slutrapport. Tids- perspektivet är de kommande femton åren. De detaljerade analyser- na och förslagen återfinns i det omfattande material som ligger till grund för Inlandsdelegationens arbete och som utgör bilagor till slutrapporten. Bilagorna ges inte ut i tryck i anslutning till rapporten, utan de kommer att finnas tillgängliga på Inlandsdelegationens hemsida, /inland, . Uttrycken glesbygd och landsbygd används ofta i dagligt tal. I denna rapport används för enkelhetens skull benämningen Inlandet för att beskriva Inlandsdelegationens geografiska verksamhets- område. : tack till alla som har deltagit i detta inspirerande arbete! Inlandsdelegationens uppdrag omfattar ett stort geografiskt område med ett mångskiftande landskap, från fjäll till skog och kust. Det består av 43 kommuner i sex län och utgör av landets yta, men av befolkning1. I Inlandet bor cirka tre invånare per kvadratkilometer. Motsvarande siffra för riket som helhet är 22 invånare och för EU 119 invånare per kvadratkilometer. Inom detta område finns en mångfald av kommuner, med stora olikheter vad gäller yta, kultur, gleshet, befolkning och näringsliv. 1 I Inlandsdelegationens uppdrag ingick från början 42 kommuner. Inlandets möjligheter, en alternativ bild........................ Den traditionella bilden av Inlandet ....................................... En alternativ bild växer fram ................................................... Nya marknader och trender .................................................... Glesheten som en tillgång ....................................................... Trender kan vändas .................................................................. Lärprocesser, entreprenörskap och innovationer .................. 1.6.2 Kunskapsutveckling i lärande nätverk......................... 1.6.3 Koppling till väl fungerande innovationssystem ........ 1.6.4 Tillgång till en väl utbyggd fysisk och social Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! Regional röra ropar efter samordning och formering ........... 2.2När den ena handen inte vet................................................ 35 Arbetskrafts- och kompetensförsörjning............................... Ökat fokus på entreprenörskap i Inlandet ............................. Kapitalförsörjning i små och medelstora företag................... Innovationssystem och lärande............................................... Kommunikationer och regional utveckling ............................ Våga ta ledningen och makten! Exempel på strategiska utvecklingsområden .................. Delegationens uppdrag och arbete................................ Processen och metoden ........................................................... Uppdraget i förhållande till direktivet .................................... Det fortsatta arbetet................................................................. Bilaga 1 Kommittédirektiv ............................................................ Bilaga 2 Exempel på gränsöverskridande samarbete.................. Bilaga 3 Rapporter och analyser, remissvar samt övriga Inlandet har stora resurser och goda utvecklingsmöjligheter. För att på bästa sätt ta till vara dessa förutsättningar krävs ett tillväxtorienterat och strategiinriktat arbete på lokal, regional och nationell nivå. Följande faktorer är av grundläggande betydelse för att nå framgång i detta arbete: Kommunerna i Inlandet måste i mycket högre utsträckning arbeta med långsiktiga och näringslivsinriktade strategier för att utveckla de resurser i Inlandet som i många fall är unika och som möter en ständigt ökande global efterfrågan. Kommunernas utbildnings- och näringslivspolitik måste i högre grad baseras på företagarnas behov och efterfrågan. En miljö som främjar nytänkande och entreprenörskap är en viktig förutsättning för att öka investeringsviljan och för att locka fler personer att bosätta sig i Inlandet. Den lokala politiken och verksamheten ingår i ett globalt sammanhang på ett helt annat sätt . Det ställer andra krav på det lokala och regionala ledarskapet och innebär nya former av samverkan över läns-, kommun- och riksgränser. Av särskild vikt är samverkan mellan kommunerna och den regionala statliga nivån med som ansvarig för den statliga sektorssamordningen. Statens roll är att stödja utformningen av dessa långsiktiga strategier i stället för att dela ut pengar vid akuta kriser. Strukturomvandling är en ständigt pågående process som måste mötas med medvetna, planerade och offensiva satsningar. 1 I sammanfattningen redovisas samtliga förslag, medan grundtexterna återges i starkt för- kortat skick. För helhetsbilden, se respektive kapitel. Med dessa faktorer som grund kan vi formulera följande utgångs- punkter för det framtida utvecklingsarbetet tillsammans med näringslivet: 1.Spana efter nya marknader. Globala trender och nya mark- nader är helt avgörande för Inlandets framtid. Kunskaper om dessa är nödvändiga och kräver kontinuerlig omvärlds- bevakning. 2.Värdera de unika möjligheterna. Inlandets unika resurser och värden kommer att bli allt mer efterfrågade. Det är viktigt att identifiera och kvalificera dessa styrkor och möjligheter. 3.Matcha global efterfrågan mot egna tillgångar. Ytterst är det företagens roll, men stödet från alla som jobbar med närings- livsutveckling inom den offentliga sektorn är mycket viktigt. 4.Formera företag och starka allianser. Det är en förutsättning för att konkurrenskraftigt kunna leverera varor och tjänster. sker ingen tillväxt. Och tillväxt kan inte administreras fram. Men statens lokala och regionala engagemang kan stärka förutsättningarna för tillväxt. Kommunernas strategi måste stödjas av klara politiska signaler från regering och riksdag om utveckling och tillväxt i Inlandet. Det är dags för kraftsamling med tydliga uppdrag till statliga organ och mandat med resurser till kommunerna. Inlandets möjligheter, en alternativ bild Inlandet har tillväxtområden med stor internationell potential. Energiomställning och skärpta miljökrav skapar nya marknader. Turistnäringen växer snabbast i världen. Efterfrågan ökar på för- ädlade träprodukter. Gruvnäringen har goda utvecklingsmöjlig- heter. I detta globala tillväxtperspektiv kan glesheten utgöra en till- gång, liksom tystnaden, naturresurserna och väl fungerande tät- orter mitt i glesheten. Problemet för Inlandet är således inte glesheten, utan avsak- naden av strategier hos de inblandade aktörerna när det gäller att matcha de egna resurserna mot den internationella efterfrågan. Stärk inlandets förutsättningar och möjligheter! Ett gynnsamt näringslivsklimat och en snabb exportökning är några av förutsättningarna för att den alternativa bilden ska bli verklig. Politiska beslut genererar inte tillväxt, men de kan bidra till att skapa den rätta jordmånen. Insatserna måste bli mindre splitt- rade, mer samordnade och bättre svara mot de möjligheter som Inlandet rymmer. Strukturomvandlingen på den lokala och regionala nivån måste ske med inriktning på växande branscher. Några förutsättningar är särskilt viktiga: Kunskapsutveckling i lärande nätverk Koppling till väl fungerande innovationssystem Tillgång till en väl utbyggd fysisk och social infrastruktur. I väldigt hög utsträckning handlar det om att ändra synsätt och vända på perspektiven. De bärande tankarna i vårt arbete kan sammanfattas på följande sätt: med inriktning på globala marknader Efterfrågestyrning i stället för utbudsorientering Systemlösningar i stället för råvaruleveranser Framtidstro i stället för uppgivenhet Gleshet som fördel i stället för gleshet som nackdel Underifrånperspektiv i stället för uppifrån Långsiktighet och fokusering i stället för projektorientering. Regional röra ropar efter samordning och formering De offentliga lokala och regionala resurserna måste samordnas och formeras för att främja Inlandets utveckling. Statens roll är att främja långsiktiga strategier, inte att göra tillfälliga brandkårs- utryckningar i krissituationer. att regeringen ser över och samordnar insatserna för den regionala utvecklingen i Inlandet utifrån ett tydligt närings- politiskt perspektiv. Detta kan lämpligen ske genom att rege- ringen ger ett särskilt uppdrag till berörda länsstyrelser att tydligare än samordna statens resurser för Inlandets Det inledda arbetet med fylkesövergripande program i kan utgöra exempel och inspiration, att regeringen uppdrar åt lämplig aktör att utveckla det process- orienterade arbetssätt som har karakteriserat Inlandsdelega- tionens verksamhet och som bygger på nära samarbete med aktörerna på den lokala nivån, att systemet med kontaktpersoner mellan inlandskommunerna och den nationella nivån permanentas inom ramen för denna organisation, och att regeringen uppdrar åt i samarbete med , Export- rådet och berörda länsstyrelser samt eventuella andra aktörer att utforma förslag till en mer efterfrågestyrd rådgivnings- och stödverksamhet, bland annat baserad på regionala plattformar för strategisk näringslivsutveckling. När den ena handen inte vet Regering och riksdag lever inte upp till sina egna regionala utveck- lingsmål. att regering och riksdag tydligare ger uttryck för en regional helhetssyn inför beslut om nedläggningar, förändringar och nybildning av myndigheter, och att det engelska systemet med landsbygdsförsäkring beaktas av den parlamentariska landsbygdsutredningen som ett verktyg och mätinstrument för en utvecklad svensk landsbygdspolitik. Det lokala utvecklingsarbetet svarar för betydande samhälls- insatser, men små, lokala aktörer har ofta svårt att utnyttja de resurser som finns inom de offentliga systemen. att Inlandsdelegationens synpunkter på socialt kapital och lokal utveckling överlämnas till den parlamentariska landsbygdsutred- ningen för beaktande. För att stärka tillväxten måste Inlandet öka inflyttningen av per- soner och kompetens. En effektivare integration av invandrare innebär en förstärkning av arbetskraften. Ett särskilt inlandsfenomen är den ensidiga och könsuppdelade arbetsmarknaden. Insatser för att avhjälpa denna obalans kan bidra till ökad dynamik på Inlandets arbetsmarknad. att regeringen uppdrar åt berörda myndigheter att ta fram ett nationellt program för vuxnas lärande, att regeringen uppdrar åt att tillsammans med ett antal inlandskommuner fortsätta utvecklingsarbetet med att göra lärcentra till motorer för lokal och regional tillväxt, att regeringen stöder initiativ till ett långsiktigt program för kompetensförsörjning i Inlandet, att regeringen initierar ett handlingsprogram för att snabbare göra arbetsmarknaden i Inlandet tillgänglig för invandrare, och att kvinnors och mäns skilda villkor uppmärksammas på ett kraftfullare sätt i det regionala utvecklingsarbetet. Ökat fokus på entreprenörskap i Inlandet Det behövs ett kraftigt stärkt entreprenörskap i Inlandet. I det tidsperspektiv vi har anlagt, 2020, måste andelen entreprenörer och småföretagare i förhållande till befolkningen bli minst lika stor som i i övrigt. Det innebär att attityderna till entreprenörskap och företagande måste förändras radikalt hos både lokalt för- troendevalda politiker och allmänheten. Det måste bli naturligt att se företagande som ett möjligt och attraktivt alternativ till att vara anställd. att vid genomförandet av regeringens förslag till åtgärder för att stimulera till ökat företagande tar stor hänsyn till de unika förutsättningarna i Inlandet. Detta bör ske i samverkan med bland andra länsstyrelserna. Kapitalförsörjning i små och medelstora företag För att den alternativa bilden ska bli verklighet krävs större geo- grafiska marknader, fler entreprenörer och ett ökat inflöde av kapital och kompetens till Inlandet. att regeringen tar initiativ till ett långsiktigt program för att underlätta för företagande i Inlandet och att Inlandets behov särskilt uppmärksammas i den pågående diskussionen om näringslivets kapitalförsörjning. Inlandets möjligheter i en internationell konkurrens är beroende av ökad kunskap och kompetens i företagen. Samverkan mellan näringsliv, politiker och högskola är nyckeln till framgång. att regeringen uppdrar åt ITPS att göra en fördjupad analys av de globala trender och nya internationella marknader som utgör en potential för tillväxt i Inlandet. I uppdraget ska också ingå att kvalificera Inlandets unika möjligheter inom utpekade tillväxt- områden, att regeringen gör en särskild satsning på forskning och inno- vationer i småföretag. En särskild andel bör destineras till Inlandet för att bygga glesa innovationssystem, det vill säga koppla ihop företag, högskolor och andra FoU-finansiärer, att regering och riksdag genom resursfördelning och meritering tydligt måste höja värdet av högskolornas roll i syfte att stärka deras tredje uppgift, det vill säga samverkan med det omgivande samhället, och att den infrastruktur som finns med lärcentra i hela Inlandet ska utnyttjas för att stärka småföretagens tillväxt. Kommunerna och kommuner i samverkan kan spela en viktig roll i detta arbete. Kommunikationer och regional utveckling Satsningarna på infrastruktur i Inlandet måste göras utifrån ett tillväxt- och marknadsperspektiv och präglas av en helhetssyn. Kommunikationerna med den växande marknaden i är intressant ur ett inlandsperspektiv. att transportpolitikens mål om en positiv regional utveckling får ökad tyngd, att regeringen arbetar för ett förstärkt och utvecklat transport- bidrag för Inlandet i den kommande förhandlingen med EU- kommissionen, att möjligheten att införa ett persontransportstöd övervägs, att regering och riksdag långsiktigt omfördelar budgetmedel så att de flygförbindelser som är nödvändiga för Inlandet kan upprätthållas, att regeringen tar fasta på förslaget från norrlandslänen och Norrtåg om som ett utvecklingsområde för gränslöst resande och upphandlad tågtrafik, att regeringen intensifierar samarbetet med , och för att anpassa infrastrukturen så att varor och män- niskor kan transporteras snabbt och effektivt in och ut från Inlandet, att kravbilden för framtidens transport och logistik i öst-västlig riktning tydliggörs och beskrivs och att underlag tas fram för att bättre kunna uppskatta möjliga transportvolymer, och att regeringen uppdrar åt lämplig aktör att underlätta och för- bättra villkoren för det affärsutbyte som pågår mellan inlandsföretag och den ryska marknaden. Våga ta ledningen och makten! Den kommunala och regionala kompetensen måste förstärkas och förändras för att möta de krav som ställs på ledarskapet och arbetet med kommunernas näringslivsutveckling. att regeringen bör överväga om arbetet med näringslivs- och utvecklingsfrågor ska vara en lagstadgad verksamhet, att regeringen uppdrar åt lämplig aktör att finna former för att öka kommunernas möjligheter att arbeta med näringslivsfrågor, och att regeringen tar initiativ till ett utvecklingsprogram för ledande förtroendevalda och tjänstemän med inriktning mot process- orienterat utvecklings- och tillväxtarbete i Inlandet. Inlandet har unika tillgångar i form av naturresurser, miljö och klimat. Dessa basresurser utgör en viktig grund för välfärd och är möjliga att förädla och utveckla inom Inlandet i betydligt högre utsträckning. Inlandsdelegationen har analyserat och identifierat ett antal till- växtområden, som tack vare sin tillväxtpotential, nationella eller internationella efterfrågan och strategiska inriktning, har förutsätt- ningar att utvecklas i norra inland. Underlaget för dele- gationens förslag och slutsatser är utredningar som delegationen har initierat, aktuell forskning, erfarenheter från diskussioner med offentliga aktörer och näringslivet samt erfarenheter från dele- gationens konferenser, seminarier och rundabordssamtal. Även i övrigt finns eller kommer att finnas utvecklings- områden som kan vara specifika för en viss region eller ort och som kan ha en växande betydelse. Inlandsdelegationen har identifierat några områden. De ska inte ses som en begränsning, utan kom- mande omvärldsanalyser och utvecklingsinsatser i en kommun eller region kommer med största sannolikhet att utgå från en kombi- nation av både inlandsgemensamma och egna strategier. Ytterligare ett scenario är att Inlandet står inför utvecklings- områden som är okända eller befinner sig i ett gryende skede. Gruvindustrin i Inlandet bedöms ha en avsevärd tillväxtkraft. att regeringen utarbetar en långsiktig strategi som binder samman den lokala, regionala och nationella nivån för att ut- veckla gruvnäringen och ta fram dess potential. Finansierings- frågorna och inte minst tillgången till ägarkapital bör ägnas särskilt intresse. Den så kallade gruvfonden i bör stu- deras som intressant exempel. Den växande marknaden för miljöanpassade produkter innebär stora möjligheter för företag i . att staten stimulerar nätverk för miljöteknik, stärker existerande knutpunkter för kompetens samt uppmuntrar samverkan mellan offentlig och privat verksamhet och mellan företag i . Stimulanser ska också kunna ges till etablering av handelskontor i syfte att stärka de internationella marknadskontakterna. För att utveckla tränäringen i Inlandet krävs en kraftsamling kring industriell träbyggnation. Av särskilt intresse är en nationell sam- ordning mellan norra och . att regeringen tar initiativ till etableringen av ett designcentrum i för biokompositer, att regeringen möjliggör en samverkan mellan producenter i Inlandet och utifrån de träutvecklingscentrum som finns i Inlandet och i nära samarbete med träutvecklingen vid , att regeringen initierar åtgärder för att underlätta samverkan för att möta marknadens efterfrågan och samverkan utefter för- ädlingskedjan i . Turistnäringen har stora möjligheter att växa och utvecklas i Inlandet. Av stor betydelse för företagen är möjligheten till stra- tegisk samverkan över läns- och kommungränser, mellan företag och kommuner och mellan turistföretagen och övrigt näringsliv. att regering och riksdag stöder insatser som främjar året runt- turism och som utvecklar turistnäringen till att bli den nya stora basnäringen i Inlandet, att regeringen tar initiativ till åtgärder som leder till hållbara former av nätverksbyggande kring turistnäringen i Inlandet, att regeringen stöder det initiativ som Akademi Norr har tagit för att i europeiskt samarbete utveckla ett ramprogram för turistnäringen inom detta område, att ett centrum för utbildning och kompetensutveckling för hästturism etableras i Wången, i enlighet med förslaget i Turist- delegationens utredning som upplevelseindustri, och att marknadskunnande, samverkan och destinationsutveckling blir prioriterade områden inom den nya turistpolitiken. Testverksamhet av bilar och komponenter till bilar är en stor och omfattande verksamhet i norra . Det finns stora möjlig- heter att utveckla erfarenheterna till att omfatta nya områden. att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att närmare analysera möjligheterna i Inlandet till utökad testverksamhet under extrema förhållanden och fastställa en hand- lingsplan. 1Inlandets möjligheter, en alternativ bild Framtiden för Inlandet kan beskrivas på olika sätt. Många prognoser är statiska och pessimistiska. En negativ bild tonar fram. Andra framtidsbilder är också möjliga. De lokala förutsätt- ningarna i olika delar av Inlandets näringsliv kan möta en starkt växande global efterfrågan. Konkurrensfördelarna är i hög grad outnyttjade. Om sådana faktorer tas med i beräkningarna blir fram- tidsbilden för Inlandet ljusare. Entreprenörskap, kunskapsutveck- ling och en väl utbyggd infrastruktur är några av förutsättningarna för att ta till vara den tillväxtpotential som finns i Inlandet. 1.1Den traditionella bilden av Inlandet Inlandet beskrivs ofta i mörka färger. Jobben försvinner och människorna blir färre, äldre och sjukare. Glesheten motiverar krav på särskilda stödåtgärder, vilket i sin tur innebär att myter och fördomar sprids om Inlandet som en tärande och bidragsberoende region. Denna negativa bild tar ensidigt fasta på de senaste årtiondenas avfolkning och ekonomiska tillbakagång. Den negtiva spiralen är i sig ett hot mot invånarnas egna uppfattning om regionens möjligheter. Attityder och självbild är nämligen ofta det kitt som binder människor samman i en by, i en stad eller i en region. Den bild som människor har av sin uppväxtmiljö avgör om de som flyttat vill återvända efter fullgjord utbildning eller senare i livet. Självförtroendet och självbilden riskerar emellertid att skadas om Inlandet enbart blir synonymt med nedläggningar, bas- industrier i kris och ett vikande befolkningsunderlag. Som motvikt till denna negativa självbild finns en lång rad exempel på att människor förmår utveckla de resurser som finns i Inlandet. Tilltron till de egna idéerna, de egna produkterna och den egna förmågan är grundstommen i en positiv utveckling. Dessa konstruktiva motkrafter är viktiga för att nyansera bilden av Inlandets möjligheter, en alternativ bild Inlandet och för att effektivt kunna hantera den ständigt pågående strukturomvandlingen. Tillväxt bygger på människors initiativkraft och uppfinningsrikedeom.