sou · GSB354 · 2005-01-01 00:00:00 — Sisus svarar för administrationen av den ekonomiska ersätt- ning som elevernas hemkommuner och hemlandsting betalar. Sisus utfärdar föreskrifter bland annat om hur ersättningen från hemkommuner och hemlandsting beräknas. Föreskrifterna publi- ceras i . Sisus anordnar årliga möten med huvudmännen för omvårdnads- verksamheten samt ger stöd till arbetsgrupper och nätverk för verksamhetsutveckling (forum för samarbete och erfarenhetsutbyte). I nära samarbete med de lokala företrädarna för omvårdnadsverk- samheten arbetar Sisus också med utveckling, uppföljning och utvärdering av denna. Bestämmelserna om vilka krav som gäller för att antas till Rh- anpassad utbildning finns i 5 kap. skollagen (1985:100) och i gymnasieförordningen (1992:394). De ungdomar som uppfyller dessa krav har en laglig rätt till Rh-anpassad gymnasieutbildning inom riksgymnasieverksamheten. Beslut om antagning fattas av en särskild antagningsnämnd – (). Nämnden gör en bedömning av vilka av de sökande som uppfyller de krav som ställs och beslutar om antagning. Nämndens beslut att inte anta en elev kan överklagas till . är en nämndmyndighet, vars ledamöter utses av . får administrativt stöd av Sisus och finansieras över Sisus anslag. Sisus samarbetsparter och målgrupper är huvudmännen för omvårdnadsverksamheten vid de fyra riksgymnasierna samt hem- kommuner/hemlandsting Till målgruppen hör främst elever som antagits till rh-anpassad utbildning. Sisus uppgift är att verka för kompetensutveckling inom all offentlig verksamhet när det gäller bemötande av personer med funktionshinder samt att följa den verksamhet som pågår. Att förbättra bemötandet av människor med funktionshinder är ett prioriterat område i handlingsplanen. Sisus har upp- draget att verka för ökad kompetens i bemötande av personer med funktionshinder och är därför en av nyckelaktörerna för genom- förandet av planen. I uppdraget ingick att arbeta fram både ett nationellt program, ett informations- och utbildningsunderlag till nyckelpersoner i staten samt att fördela stimulansmedel till modell- projekt. Syftet med stimulansmedlen var att påverka och stimulera till en förändring av bemötandet inom främst den offentliga sektorn. Modellprojekten handlar om metoder/modeller för kompetens- utveckling av personal i bemötande av personer med funktions- hinder. – 2003 användes stimulansmedel till 48 modell- projekt. Det nationella bemötandeprogrammet fastställdes . Som ett komplement till det tryckta programmet finns en web- baserad idébank. I idébanken finns en stor mängd information och kunskap som inte ryms i det tryckta programmet och innehåller bland annat tips på litteratur, studiematerial, länkar till relevanta hemsidor, aktuell forskning, utredningar och lagstiftning. Aktuell information har kontinuerligt funnits på hemsidan. Medverkan i externa konferenser, seminarier och utbildningar sker med stor frekvens. I bemötandearbetet har därutöver ingått att arbeta fram och distribuera skrifter, antologi, video och CD, foldrar och tidning. Inom ramen för bemötandeuppdraget har Sisus ett kompetens- utvecklingsråd med 21 ledamöter från handikapprörelsen, , fackliga organisationer, andra huvudmän och myndigheter. I samråd med () och HO tar Sisus fram ett informations- och utbildningsunderlag för nyckelpersoner i statsförvaltningen i handikappolitiska frågor. Enligt regleringsbrevet för skall Sisus inom ramen för bemötandearbetet särskilt följa verksamheten vid de allmänna försäkringskassorna, och . Därmed fortsätter utvecklingsarbetet med pilotverksamhet inom en kommun, en myndighet och ett län. har Sisus på regeringens uppdrag även samordnat aktiviteterna i under Europeiska . Upp- giften har varit att bland annat fördela projektmedel samt genom- föra en invigningskonferens. Sisus har också upprättat och under- hållit en särskild hemsida under det Europeiska . Uppdraget har genomförts parallellt med bemötandeuppdraget till ömsesidig nytta för uppdragen och i ett nära samarbete med handikapprörelsen. Brukarinflytandet är prioriterat i allt bemötandearbete. Det har handlat om att få en delaktighet från såväl brukarorganisationerna som enskilda personer i förändringsarbetet och att fastställa kriterier för kvalitet på samtliga bemötandenivåer. Bemötandeuppdraget har breddat Sisus verksamhet, influerat övriga verksamhetsområden och påverkat myndighetens kompetens- profil. Bland annat har arbetet med modellprojekten samt projekten under givit fördjupade erfarenheter i projektbedöm- ning och –stöd samt i uppföljning och utvärdering. Uppdraget har gett Sisus ett brett kontaktnät inom myndigheter, intresseorganisa- tioner, utbildningsanordnare, landsting och kommuner. Målgrupper för bemötandeuppdraget är anställda och förtro- endevalda inom den offentliga sektorn. Bemötandeprogrammet vänder sig särskilt till förtroendevalda och chefer med tyngdpunkt på ansvariga för personal, information samt metod- och kompetens- utveckling. Sisus har på regeringens uppdrag informerat i första hand studenter med rörelsehinder om den fysiska tillgängligheten vid landets universitet och högskolor via den internetbaserade databasen (). Med anledning av ändrad lagstiftning och HO:s nya riktlinjer för en tillgängligare statsförvaltning kommer databasen att utvecklas och anpassas efter gällande regelverk. Sisus skall i samarbete med HO analysera den fortsatta använd- ningen och tillämpningen av informationsdatabasen. I avvaktan på detta har THUT släckts ner tills vidare. De anslag som Sisus disponerar utgörs av dels medel för de egna driftkostnaderna och dels bidragsmedel för transferering av stöd till olika former av insatser för att möjliggöra utbildning för stud- erande med funktionshinder. Myndighetens tilldelade anslagsmedel för framgår av nedanstående tabell. Förvaltningsanslag 9/16:9 ap 1 CSN:s förvaltningsanslag16/25:78 ap. 9/16:9 ap 2, stimulansbidrag 9/16:3 ap 1, särskilt utbildningsstöd 9/16:3 ap 3, nationellt kunskapscenter 15/25:7 ap 2, bidrag till korttidsstudier 17/25:2 ap 1, tilläggsbidrag tillkom förutom ovanstående också i externa medel, vilket bland annat avsåg stimulansprojekt (5 mil- joner kr från Myndigheten för skolutveckling) och medel till aktiviteter under Europeiska (EU-medel ). Förvaltningsanslaget 9/16:9 förstärktes när bemötandeuppdraget inleddes med . Förvaltnings- anslaget innefattade dessutom som Sisus fick utnyttja för insatser i samband med Europeiska Handikapp- året. Under anslagsposten 2 tilldelades Sisus stimulans- medel med (varav till offentlig sektor och till skola och barnomsorg). Stimulansmedlen har – 2003 använts till samman- lagt 48 modellprojekt. Statsbidraget till särskilt utbildningsstöd omfattar stöd till folk- högskolor, universitet och högskolor samt finansierar omvårdnads- verksamhet i anslutning till den Rh-anpassade utbildning, som bedrivs vid fyra riksgymnasier för svårt rörelsehindrade ungdomar. Eftersom antagning till riksgymnasium baseras på en rättighetslag skall behovet av habilitering, omvårdnad och boende ha första prioritet när anslaget tas i anspråk. Stöd till folkhögskolor och högskolor fördelas därefter enligt medelstillgång. Med särskilt utbildningsstöd avses här assistans. Till folkhögskolor fördelades 2003 och till universitet och högskolor . Som bidragsmedel har för tillkommit till nationellt kunskapscenter för dövblinda vid Mo Gård. beviljades till korttidstudier i mindre omfattning som är särskilt anpassade till studerande med funktions- hinder, eller studier om funktionshinder. Statsbidrag/tilläggsbidrag till folkhögskolor avser särskilt kost- nadskrävande utbildningsinsatser relaterade till studerande med funk- tionshinder. Utöver , som tilldelas SRF för anpass- ning av studiematerial, fördelas tilläggsbidraget i övrigt till folk- högskolor (tolk, läromedel, anpassning av teknik, assistans m.m.). Den omfattande ekonomihanteringen () kräver en större administration än vad myndig- heter av motsvarande storlek vanligen har. Handläggningen och uppföljningen av statsbidragsfördelningen har effektiviserats genom utveckling av en SQL-databas, som är ett system för databas- hantering. Sisus kostnader för sina verksamheter framgår av nedanstående tabell. I beloppen har endast medtagits kostnader som finansierats med anslag. Kostnader (tkr) Bidrag till utbildningsanordnare samt bidrag Sisus fick disponera vissa särskilda medel för sina kost- nader under det Europeiska samt för implementering av bemötandeuppdraget. För dessa frågor förbrukades utöver kostnaderna för den reguljära verksamheten. Sisus organisation framgår av nedanstående organisationsplan Myndigheten är organiserad i ledning och fem grupper. I stabs- funktion finns därutöver resurser för utveckling, utredning och information. Ledningen består av generaldirektör, utvecklingschef och administrativ chef. Vuxenutbildningsgruppen svarar för stats- bidrag till folkhögskolor och högskolor samt för korttidstudie- bidrag. Statsbidrag till riksgymnasierna handläggs av riksgymnasie- gruppen som samverkar med det administrativa stödet till . Den administrativa chefen har chefsansvar för den administrativa gruppen. I övriga grupper leds arbetet av en sam- ordnare. Utvecklingschefen är tillika samordnare i bemötande- gruppen, där även THUT ingår. Resursanvändningen uppgick till 16,8 årsarbets- krafter (åa). Av dessa har 6,9 åa arbetat inom verksamhetsgrenen Bidrag till utbildningsanordnare samt 2,1 åa inom Bidrag till kortare studier. För verksamhetsgrenen Handläggning av bemöt- andefrågor har 7,3 åa använts och för Information om tillgänglighet (THUT) har 0,5 åa använts. Utöver egna resurser anlitar Sisus externa resurser för framställning av material och utredningar, för löneadministration och inom IT-området. Ledning och admini- strativt arbete har fördelats procentuellt på de olika verksamhets- grenarna. är en allmännyttig ideell förening. Föreningens medlemmar är staten, och . HI:s ändamål, verksamhet och organisation framgår av föreningens stadgar. ändamål är att arbeta för full delaktighet och jämlikhet för människor med funktionshinder genom att medverka till utveckling av bra och säkra hjälpmedel och till en effektiv hjälpmedelsförsörjning. Institutet skall genom sitt arbete bidra till ökad tillgänglighet i samhället för personer med funktionshinder. Verksamheten avser i första hand sådana hjälp- medel som sjukvårdshuvudmännen skall tillhandahålla enligt hälso- och sjukvårdslagen. HI skall särskilt följa och utveckla använd- ningen av ny teknik. Institutet lämnar stöd åt landsting och kommuner samt till statliga organ. Brukarnas inflytande över HI:s verksamhet sker genom ett brukarråd kopplat till styrelsen samt genom kontinuerlig samverkan i en rad verksamheter och projekt. Föreningen bildades genom ombildning av det tidigare . Staten, och ingick 1998 ett konsortialavtal om bildandet av den allmännyttiga ideella föreningen. Avtalsparterna inträdde som medlemmar i föreningen. Föreningens stadgar utgör en del av konsortialavtalet. Avtalet gällde för och har sedan förlängts med i taget. Uppgiften att svara för det nationella stödet för upphandling av hjälpmedel tillkom som en uppgift för HI , prop. 2000/01:128 Nationellt stöd vid upphandling av hjälpmedel. Uppgiften låg på AB Sjukvårdshuvudmännens Upp- handlingsbolag, , som ägdes av . Forskning och utveckling inklusive standardisering Från är det nationella stödet för provning och upphandling samordnat till HI. bedrevs provningen av institutet och upphandlingen av AB Sjukvårdshuvudmännens Upp- handlingsbolag (SUB). HI:s verksamhet med provning, bedömning och central upphandling av hjälpmedel syftar till att de hjälpmedel som förskrivs av sjukvårdshuvudmännen skall vara bra och säkra samt att huvudmännen tillförsäkras bra priser och villkor. Centralt i verksamheten är att på olika sätt informera om hjälpmedel och de centrala avtalen. HI:s ramavtal för upphandling har omfattat , medan den totala upphandlingen av hjälpmedel i landsting och kommuner uppskattas till . Hjälp- medelsområden som HI inte upphandlar är t.ex. inkontinenspro- dukter, () och inom ortopediområdet (). Vid provningen framkommer ofta resultat som innebär att hjälp- medlen utvecklas och förbättras. kan resultatet bli att hjälp- medlen inte marknadsförs. Endast en del av produkterna uppfyller institutets krav vid den första genomgången och cirka 25–av provningarna avslutas utan att kraven uppfylls. De produkter som uppfyller kraven förs upp på Förteckning över Bra hjälpmedel. Denna förteckning används som vägledning lokalt vid val av sorti- ment. Ett av de viktigaste produktområdena vad avser provning och bedömning är rullstolar. Ett annat stort och viktigt område är hörapparater, där det skett en utveckling mot digital teknik. Mer omfattande provning och bedömningsarbete har också genomförts i samband med den centrala upphandlingen av bland annat person- lyftar, andningshjälpmedel, sitt- och ryggdynor, arbetsstolar samt texttelefoner. HI:s provningsverksamhet påverkar produktutveck- lingen. Samordnad nationell upphandling av hjälpmedel är en viktig upp- gift för institutet. På uppdrag av sjukvårdshuvudmännen genomför institutet upphandlingar och tecknar ramavtal för avrop. Målet med upphandlingarna är att med samlad köpkraft tillförsäkra landsting och kommuner bästa möjliga priser på bra och säkra hjälpmedel från tillförlitliga leverantörer. Upphandlingen innebär också en förenklad administration för de lokala sjukvårdshuvudmännen. Inköps- samordningen bygger på ett nära samarbete med sjukvårdshuvud- männen. Genom olika nätverk ges sjukvårdshuvudmännen möjlig- het att påverka upphandlingarnas inriktning och innehåll ifråga om kravspecifikationer med mera. har fokus legat på att öka sjukvårdshuvudmännens inflytande och delaktighet i upphandlingen, vilket resulterat i att nätverkens roll och syfte har setts över för att optimera samverkansprocessen. Som en följd av en ökande regionaliserad upphandling och anpassning till regler för offentlig upphandling har HI i samverkan med sjukvårdshuvudmännen utarbetat en delvis ny modell för institutets upphandlingar. Den innebär att huvudmännen har en egen aktiv roll i upphandlingen med egen utvärdering och teck- nande av avtal. Modellen som tillämpas , avser upp- handlingar av hjälpmedel som representerar stora inköpsvärden och volymer (bassortiment). Den nya modellens upphandlingar genomförs som nationella/regionala projekt med HI som projektledare. HI är projektledare och administrerar upphandlingsförfarandet. Omlägg- ningen innebär även i fortsättningen stora arbetsinsatser från HI:s sida i upphandlingsprocessen. Denna kräver en omfattande admini- stration som HI effektiviserar genom användandet av databaser och elektronisk kommunikation. gjorde HI en utvärdering av verksamheten med provning och upphandling som visade att systemet med nationellt samordnad upphandling ger hjälpmedel med hög kvalitet och säkerhet, att administrationen är billigare än vid en decentraliserad upphandling samt att prisnivån är jämförelsevis låg. De sammanlagda kostnaderna för provning och upphandling var . Av dessa kostnader faller på provning och på upphandling. Samarbetsytor inom verksamhetsgrenen finns gentemot företag inom hjälpmedelsområdet. Inom upphandlingen finns också sam- arbete med sjukvårdshuvudmännen, kommuner och landsting. Forskning och utveckling inklusive standardisering HI är ett nationellt och FoU är därmed centralt för verksamheten. HI bedriver FoU-arbete inom de tre kunskaps- områdena hjälpmedel, hjälpmedelsverksamhet och tillgänglighet. HI bedriver ingen egen forskning, men arbetar med att stimulera och medverka i forskning och utveckling samt med att sprida forskningsresultat. HI bedriver egna utvecklingsprojekt. Dessa projekt finansieras framför allt genom externa projektbidrag. En annan uppgift är att ge finansiellt stöd till utveckling. Egna resurser och externa medel används för att stödja olika ändamål. Forsknings- och utvecklingsverksamheten syftar till att tillgodose angelägna brukarbehov av nya hjälpmedel och tjänster. Vidare har HI en viktig roll när det gäller att medverka till utvecklingen av hjälpmedelsverksamheten i kommuner och landsting. Det gäller både kunskaps- och metodutveckling inom olika handikapp- och hjälp- medelsområden och utveckling av organisations- och samverkans- former. Ett viktigt mål för HI är att medverka till ökad forskning om handikapp och funktionshinder och att särskilt lyfta fram teknik, miljö och funktionshinder som ett angeläget forsknings- område. FoU-verksamheten avser också frågor om tillgängligheten i samhället. I arbetet med FoU ingår att samarbeta med forskare, företag, brukare och yrkesverksamma, samt att sprida information om nya resultat. HI:s uppgifter inom FoU är att som kunskapsorgan: stimulera forskning och utveckling genomföra eller medverka i FoU-projekt ge finansiellt stöd till utveckling. Finansiellt stöd kan ges som villkorslån eller utvecklingsbidrag. och 2004 har en neddragning av institutets ekonomiska stöd till 3 respektive gjorts. HI:s roll som kunskapsorgan är framför allt att tillhandahålla underlag för forskning och utveckling samt att sprida resultat av genomförda FoU-arbeten av skilda aktörer. HI tillsammans med andra berörda en samlad uppfattning om FoU-behoven inom aktuella behovsområden. Exempel på FoU-projekt som HI driver är SmartLab, som är en del av institutets satsning på IT-stöd i boendet. SmartLab är en demonstrationslägenhet med tillhörande laboratoriedel och fung- erar som en mötesplats mellan institutet, brukare, företrädare för vård och omsorg samt företag. HI bedriver dessutom ett tiotal större utvecklingsprojekt, tillsammans med berörda brukarorganisa- tioner. Flertalet bedrivs med lokalt förlagd försöksverksamhet. I flera av dessa projekt finns möjlighet att också ge stöd till utveck- ling av produkter och metoder. Ett omfattande utvecklingsprojekt är en försöksverksamhet med uppbyggnad av skoldatatek. Ett annat utvecklingsprojekt är HumanTeknik som handlar om hur teknik och anpassningar av bostaden kan vara till stöd för personer med psykiska funktionshinder. Inom projektet pågår en försöks- verksamhet i . HI deltar också i av del- finansierade kompetenscentra design () och () vid KTH. HI medverkar i det nationella och internationella standardiserings- arbetet på hjälpmedelsområdet. Standardisering innebär gemensamt fastställda krav och provningsmetoder. De fastställda kraven påverkar på ett avgörande sätt utformningen av hjälpmedel och standardiseringsarbetet är därför av stor betydelse för produkt- utveckling och för provningsverksamheten. HI håller ordförande- skapen och sekretariaten för två internationella kommittéer, och medverkar också som experter i nationella och internationella arbetsgrupper. För att förankra arbetet i finns svenska nationella kommittéer, med representanter från företag, myndig- heter, sjukvårdshuvudmännen och brukarorganisationer. Det sker också ett nära och intensivt nordiskt samarbete. Arbetet med standardisering har fått ökad nationell och inter- nationell uppmärksamhet, särskilt i samband med arbetet för till- gänglighet för personer med funktionshinder. Detta gäller såväl fysisk tillgänglighet som tillgänglighet till det nya informations- samhället. Begreppet Design för alla har anammats också inom standardiseringen. har uppdragit åt de europé- iska standardiseringsorganisationerna att finna metoder för att ge äldre- och handikappaspekter reellt genomslag i all standardisering. Arbetet med standardisering har betydelse för produktutveck- ling och för provningsverksamheten. Standardisering är också av betydelse för tillgänglighetsarbetet. HI:s medverkan i standardiserings- arbetet har ökat, t.ex. genom att HI är ordförande och sekreterare i det av EU initierade Mandat 283, som handlar om att påverka standardisering inom alla samhällsområden. HI är också medlem i ett EU-konsortium som handlar om design för alla. Inom verksamhetsgrenen finns breda samarbetsytor: sjukvårdshuvudmännen – landsting och kommuner forskare och utbildare – universitet och högskolor myndigheter som , , Statens kultur- råd, Myndigheten för skolutveckling och Utredningsverksamheten syftar till att följa och analysera utveck- lingen, både för att anpassa institutets egen verksamhet och för att som nationellt utgöra ett stöd för sjukvårds- huvudmännen. Det finns ett stort behov av fakta och diskussions- material som belyser hjälpmedelsverksamheten och betydelsen och nyttan av hjälpmedel. Stora förändringar sker inom hälso- och sjukvården som får konsekvenser för hjälpmedelsverksamheten. Allt större del av sjukvården sker i hemmen. Andelen äldre ökar och därmed hjälp- medelsbehoven inom denna grupp. Rehabiliteringsinsatser och hjälpmedelsverksamhet ökar inom kommunerna. Dessa faktorer ökar kraven på en kostnadseffektiv användning av hjälpmedel. Det är en viktig uppgift för HI att ta fram statistik, konsekvens- beskrivningar, kostnads-/nyttostudier och faktaunderlag av olika slag. Användare av och målgrupper för sådana studier och underlag är framför allt sjukvårdshuvudmännen. Dessa kan använda HI:s utredningar som underlag för strategier hur hjälpmedel och metoder kan föras in i den praktiska verksamheten i kommuner och landsting. Det finns också önskemål om utredningsinsatser åt enskilda kommuner och landsting. Uppdragsverksamheten har inneburit ett delvis nytt arbetssätt för HI och antog styrelsen en policy för denna verksamhet. Uppdragsverksamheten i form av utredningar och konsultinsatser, som i flera fall handlat om sammanslagningar till gemensamma nämnder, har inneburit ett delvis nytt arbetssätt för HI. Uppdragsverksamheten innebär att uppdragsgivarna är externa och avgift tas ut enligt en självkostnads- princip. Sådana uppdrag kan tas inom såväl utredningsverksam- heten som inom andra verksamhetsgrenar. En viktig uppgift för HI är att öka kunskapen om hjälpmedel och hjälpmedelsanvändning i samhället. Kunskapsspridningen sker på olika sätt, framför allt genom utbildningsmaterial, kurser, konferenser, yrkesträffar och nätverk. Målgrupper är i första hand personal inom hjälpmedelsverksamheten. HI ordnar flera återkommande informations- och utbildningsarrangemang. ID-dagarna med cirka 5 000 besökare är HI:s största årliga informations- och demonstrations- dagar. En viktig del i kunskapsspridningen är att föra ut resultaten från utvecklingsprojekt. Ett exempel på detta är Barnhjälpmedelståget som turnerat och gett seminarier på många platser såväl i som utomlands. Detta har genomförts i samarbete med såväl handikapporganisationer som flera statliga myndigheter och . I anslutning till provningsverksamheten ordnas kurser för att öka kunskaperna vid val och hantering av hjälpmedel. Ett område som är under utveckling är utbildningar om utform- ningen av webbsidor. HI anordnar egna kurser och medverkar i olika seminarier om tillgänglighet till Internet. HI arbetar också med ett läromedel för webbtillgänglighet och ger kurser om tillgänglig statsförvaltning. HI erbjuder även uppdragsutbildningar. Dessa totalfinansieras genom avgifter. Utvecklingen framöver innebär att allt fler kommer att behöva utbildning om allt mer inom hjälpmedelsområdet. Såväl specialist- utbildning som breddutbildning av personal inom hjälpmedels- verksamheten behövs. Det är en central uppgift för HI att kunna möta en ökad efterfrågan på utbildningsinsatser för att tillgodose behoven av välutbildade förskrivare. För den långsiktiga kompetens- försörjningen är det viktigt att påverka innehållet i grund- och fort- bildningarna inom vård- och omsorgsområdet. HI samarbetar med högskolor och med yrkesverksamma inom hjälpmedelsverksam- heter i utvecklingen av utbildningar och forskningsanknuten fort- bildning. Enligt sina stadgar skall HI bidra till ökad tillgänglighet i sam- hället för funktionshindrade. Under hela HI:s tid har därför till- gänglighet varit en naturlig del av institutets arbete. Utgångs- punkten för arbetet är och perspektivet Design för alla.