sou · GSB316 · 2005-01-01 00:00:00 — Systemet har t.ex. inte stött en meddelandekanal och möjlig- heterna till utsändningar av datatjänster har begränsats kraftigt för att en någorlunda säker drift skall kunna upprätthållas. SR uppgett att övervakningen av ljudradiosändningarna i DAB endast kunnat ske genom lyssning på sändningarna via en DAB-mottagare, vilket inneburit svårigheter att definiera brister i systemet när en tjänst inte fungerat som beräknat. Mot bakgrund av ovanstående startade SR fyra DAB-projekt . Enligt SR är avsikten med projekten dels att utreda inne- håll utöver de rena ljudtjänsterna, dels att säkerställa utsändning och övervakning av ljudtjänster, tilläggstjänster och datatjänster. Projekten syftar i slutändan till att SR skall kunna garantera ett pålitligt och kvalitetssäkrat utbud till den publik som tar del av SR:s sändningar via DAB. De fyra projekt som SR startat innefattar följande områden: 1)Nya tjänster, 2)Produktionssystem/BWS, 3)Utsändningssystem för DAB samt 4)Monitorering av DAB-distributionen. Inom projektet tjänster skall projektgruppen definiera realistiska krav på det innehåll som SR kan producera för tjänster i den digitala radio, innefattande DLS (text), PAD (programanknutna data), BWS (Broadcast Web Site), Meddelandekanalen och EPG (elektronisk programguide). Förutsättningar för att testa innehåll i TPEG skall också studeras. Projektet för produktionssystem/BWS skall säker- ställa att SR:s utsändning av BWS i DAB skall följa gällande stan- dard och kunna tas emot av alla standardmottagare för DAB samt att utsändningssystemet för BWS skall ha hög prestanda, innebärande att tiden från det att innehåll skapas eller uppdateras till dess att det når användaren är kort. Inom projektet utsändningssystem för DAB skall SR tillsammans med definiera en långsiktig användbar systemlösning för primärdistribution av DAB. Slutligen skall pro- jektet avseende monitorering av DAB klargöra vilka metoder och rutiner samt mät- och analysinstrument som behövs för övervak- ning av DAB-distributionen. En viktig uppgift för UR under försöksverksamheten har varit att tillsammans med SR delta i utvecklingsarbetet kring nya digitala tjänster och att praktiskt pröva de tekniska förutsättningarna för produktion, utsändning och mottagning. Eftersom det funnits få mottagare ute i handeln och bland konsumenterna har UR haft be- gränsade möjligheter att utvärdera sina sändningar. 3.7.4Kommersiell lokalradio och närradio har varken den kommersiella privatradion eller när- radion deltagit i försöksverksamheten med DAB. 3.8Utvecklingen i andra länder I inleddes digitala försökssändningar med DAB av NRK och P4 Radio . startade NRK världens första helt digitala radiokanal, NRK Alltid Klassisk. Staten har klargjort att det är radioföretagen själva som avgör i vilken omfattning de vill satsa på DAB. Investeringar och utbygg- nad sker med programföretagens egna resurser och på egen risk och några specialdestinerade resurser har inte utgått till NRK. har dock regeringen beslutat om extra höjningar av licensavgiften för att NRK som helhet skall kunna utveckla verksamheten vid införande av ny teknik. Utbyggnaden av DAB-näten i är ett samarbetsprojekt mellan NRK, P4 Radio och 2 samt sändaroperatören . Kanal har förplik- tat sig att delta i finansieringen av sändarnätets utbyggnad tillsammans med NRK och till en täckning som skall motsvara dagens P1, dvs. i stort sett hela landet. Det nationella DAB-nätet i täcker av befolkningen. Kapaciteten i det nationella nätet har fördelats med 4/6 till NRK, 1/6 till P4 och ytterligare 1/6 till Kanal (tidigare Radio 2 ) som är en helt digital radiokanal, men som endast sänder i mycket begränsad omfattning. Beslut har också fattats om utbyggnad av ett regionalt nät i om- rådet kring och provsändningar har påbörjats. Enligt företrädare för kommer det nationella nätet inte att byggas ut ytterligare förrän det regionala nätet är klart. Dock kommer täck- ningen i det nationella nätet att förbättras, bl.a. genom installerande av ytterligare sändare. NRK kommer troligen att erhålla fyra av kanalerna i den regionala multiplexen, medan de resterande två kanalerna kommer att lysas ut till privata programföretag. Kultur- departementet i arbetar med frågan om hur fördelningen av kapaciteten i det regionala nätet skall ske. Någon särskild reglering har inte införts för digitala sändningar. NRK har sin verksamhet given i lag och behöver därför inte något särskilt sändningstillstånd för digitala sändningar. Fördelningen av sändningstillstånd till privat radio hanteras av myn- digheten . Det är dock Kulturdepartemen- tet som fastställer själva koncessionsvillkoren. I sändningstillstån- det för Kanal regleras bl.a. ägarförhållanden, reklam, programprofil och utbyggnadstakt. Reglerna för programinnehåll är relativt detaljerade, bl.a. skall bolaget sända ett varierat utbud, ha ett fast utbud för barn, täcka litteratur, film, m.m. Villkoren skall implementeras i faser och gäller fullt ut först efter att de digitala sändningarna kan avlyssnas av minst halva befolkningen. Av den tilldelade kapaciteten får programföretagen använda till annat än radio eller programrelaterade tjänster. För sådan annan användning tillämpas regleringen på teleområdet. har NRK parallellsänt sina analoga sändningar i P2, P3 och P4. Härutöver har NRK startat fyra nya DAB-kanaler: NRK , NRK Alltid Klassisk, NRK Stortingskanalen och MP3, vilket är en ungdomskanal. Även de privata programföre- tagen P4 Radio och har be- drivit sändningar i den nationella multiplexen. NRK har kontinuerligt arbetat med att ta fram tilläggstjänster och distribuerades nyheter och spellistor via DAB. Ytterligare tilläggstjänster planeras att tas i bruk från och med års- skiftet 2003/2004. Liksom har tilldelats ett nationellt frekvensblock för DAB-sändningar och ett antal block för regionala sändningar. YLE inledde provsändningar i det nationella frekvens- blocket. parallellsände YLE sina fem analoga kanaler och några nya programtjänster. YLE har valt en låg befolkningstäckning för att hålla kostnaderna nere med försökssändningar. Enligt YLE beror den fortsatta utbyggnaden av sändarnätet på marknadsutvecklingen för digitala mottagare. har YLE parallellsänt sina fem analoga kanaler digitalt samt sänt fem digitala kanaler med bl.a. flerspråkiga nyheter, klassisk musik och program för ungdomar. Utöver eget material har YLE också sänt lånat material från SR, DR och NRK. Sänd- ningar i vissa av kanalerna har pågått dygnet runt, medan sändningar i andra kanaler skett under särskilda tider , t.ex. sändningar från parlamentet och utbildningsradion. /2004 sänder YLE den nya kanalen SSR plus, en kanal med nyheter, aktua- liteter och talprogram. har planering pågått för att licensiera kommer- siella radiostationer att inleda DAB-sändningar. Tanken är att ett privat företag skall sköta en lokal multiplex i Helsingforsområdet. Fram till och med har dock inget privat programföretag visat intresse att påbörja några DAB-sändningar. Däremot har några radio- företag visat intresse av att påbörja radiosändningar i det digitala TV-nätet. I skall det inledas testsändningar i ett nytt fjärde digitalt nät med en ny standard för mobil mottagning, se avsnitt 3.3.6. Nätet skall inledningsvis byggas i Helsingforsområdet och sändningarna skall kunna tas emot mobilt av små, batteridrivna mottagare, både inom- och utomhus. Exempel på tjänster till de mobila mottagarna är TV, film, ljudradio, elektroniska tidningar och olika typer av datatjänster. Inledningsvis kommer sändningarna att riktas till en referensgrupp. Därefter skall testverksamheten utvär- deras. Testsändningar med DAB inleddes i och norra . En arbetsgrupp utsedd av den danska regeringen presenterade rapporten , Fremtidens radio? I rap- porten föreslogs det att marksänd digital radio med DAB-teknik borde introduceras som en reguljär tjänst. träffades ett s.k. medieavtal om mediepolitiken av en riksdagsmajoritet. I avtalet föreskrevs att DAB-sändningar borde påbörjas möjligt och att viss del av utrymmet i både ett nationellt och ett regionalt DAB-nät borde upplåtas för privat radio. I avtalet uttalades det också att en särskild nämnd borde upprättas för tillståndsgivningen till privata programföretag, att tillstånden borde ges för av samt att en koncessionsavgift skulle utgå, dock tidigast . inleddes DAB sändningarna i officiellt i ett DAB-nät med tio sändare som täckte in , , och . täckte DAB-sändningarna av befolkningen och täckningsgraden förväntas uppgå till . Strategin för utbyggnaden av sändar- nätet var att först täcka de största städerna, därefter de större trafik- lederna och slutligen resten av landet. Cirka 33 radiosändare kommer att behövas för att uppnå full befolkningstäckning i . DR har sänt åtta nationella kanaler i DAB. Dessa är; DR Nyheder (nyheter, sport, väder och ekonomi), DR Demokrati (politisk debatt), DR Plus (talkanal med debatt och kulturprogram), DR Klassisk (klassisk musik), DR Jazz, DR , DR Soft (lugn populärmusik) och DR Boogie Skum (populära hits för unga). startades ytterligare en kanal, DR Litteratur, med uppläs- ning av romaner, noveller och dikter. Härutöver har DR parallellsänt musikprogram från sina analoga sändningar. Sedan DR fick uppdraget att utveckla och organisera de digitala sändningarna med DAB i , har DR satsat på att distribuera de digitala programmen via flera olika plattformar. Något datum för avstängning av de ana- loga sändningarna har inte beslutats i . När det gäller den privata lokalradion har Sky Radio genom ett auktionsförfarande köpt sändningsrättigheter till en FM-kanal med 78 procents befolkningstäckning. I sändningstillståndet ingår vill- kor om att Sky Radio också skall sända program i digital form. Det är som beslutar om när dessa sändningar skall påbörjas av Sky Radio. Enligt sändningstillståndet förutsätts det att Sky Radio ingår avtal med DR om att delta i utbyggnad, finansiering och drift av DR:s första landstäckande sändarnät. I har det sålts ca 5 000 digitala radiomottagare, varav i stort sett de flesta har sålts under , från intro- duktionen av DAB till . Försökssändningar med DAB i inleddes av sändaroperatören , som sköter merparten av distribution av radio i . utredning om digital radio. Utredningen presenterade sin rapport för radio i den digitala åldern. I rapporten pekades det på vikten av att radioföretag har kontroll över sina distributionsvägar och inte hamnar i beroendesituationer till andra distributörer. Utredningen uttalade att den digitala radion erbjuder lösningar på dessa problem och att den dessutom skapar goda möjlig- heter till interaktivitet och beställtjänster m.m. Utredningen ansåg att framtiden för radio ligger i att skapa en situation där olika digitala tekniker, såsom DAB, satellitradio, mobiltelefoni och mobilt Internet används tillsammans. Utredningen föreslog att ytterligare frekvens- utrymme skulle frigöras för både marksänd och satellitsänd radio men gjorde bedömningen att övergången från analog till digital radio kommer att vara en utdragen process. Utredningen föreslog därför att en prioritet på kort sikt bör vara att förbättra planeringen av FM-sändningarna. har DAB-sändningarna haft en befolknings- täckning om av befolkningen, vilket motsvarar cirka 15 miljoner människor. Enligt uppgift från Nordini har det emellertid sålts färre än 1 000 digitalradio- mottagare i . Några särskilda resurser av staten för distri- bution eller programutveckling för den digitala radion har inte utgått. Ett problem i har varit att endast frekvenser i L- bandet funnits tillgängliga för DAB. Detta leder till betydligt högre kostnader för nätuppbyggnad över stora arealer jämfört med om III (som de flesta länder, inklusive , använder för DAB) istället hade kunnat utnyttjas. Intresset bland stora kommersiella aktörer att inleda DAB-sänd- ningar har varit förhållandevis svagt i . Radioföretaget uttalade att de inte har för avsikt att inleda DAB-sändningar i . I har det funnits idéer till nya stationer med pro- graminnehåll som riktar sig till barn och trafikanter samt utbild- ningsradio där en del av studiematerialet skall distribueras via DAB. Förhoppningen har varit att sådana kanaler skulle kunna påskynda DAB-utvecklingen i . har sändaroperatören bedrivit sändningar i en multiplex med sex program. TDF har alltså skurit ned på sina DAB-sändningar i jämfört då företaget sände via två multiplexer. I tillkom det dock en ny sändar- operatör, VDL, som disponerat över en multiplex innehållande fem program. VDL har också disponerat en multiplex i med sju Begränsade sändningar har skett även i , , och samt längs några större motorvägar i landet. Franska planerar att distribuera digital radio via satellit i samarbete med Worldspace. Särskilt sändnings- innehåll skall riktas bl.a. till trafikanter (se avsnitt 3.3.7). I påbörjade BBC provsändningar med DAB , men det dröjde till innan företaget på allvar började satsa resurser på DAB. BBC har inte tilldelats några extra resurser av staten specifikt för DAB, men företaget har fått extra resurser för perioden –2006, bl.a. mot bakgrund av digitalisering och verksamhet i nya medier. I ges tillstånd för digital radio direkt till en multi- plexoperatör (multiplex service provider) i stället för till respektive programföretag. Multiplexoperatörens uppgift är att fylla multiplexen med ett antal olika kanaler och andra tjänster. Ansökningsprocessen för att bli multiplexoperatör bygger inte på ett auktionsförfarande, utan på ett öppet anbudsförfarande. Det viktigaste incitamentet för kommersiella radioföretag att gå in i digi- talradion anses vara att staten har beslutat att varje analog radio- station som börjar sända digitalt automatiskt får en förlängning av sitt analoga sändningstillstånd med . Vid prövningen av kommersiella företags ansökningar att bli multiplexoperatör till en nationell multiplex bedöms bl.a. hur stor andel av befolkningen den sökande avser täcka och tidtabellen för detta, den sökandes finansiella resurser att uppfylla sina löften och hur rättvis den sökande varit vid kontrakteringen av de kanaler/tjänster som ingår i multiplexen. Liknande kriterier används också vid pröv- ningen till lokala multiplexer. Vid sidan av tillståndet till multiplexoperatören utfärdar Radio Authority (fr.o.m. – Oscom) ett sändningstillstånd för varje programföretag som ingår i en multiplex (digital sound pro- gramme service provider). Varje programföretag har dessutom ett avtal med multiplexoperatören som bl.a. reglerar programföretagets skyldigheter och avgifter till operatören. I finns det ett särskilt tillstånd för tilläggstjänster. Regelverket skiljer på programrelaterade tilläggstjänster (ancillary data services) och icke-programrelaterade tjänster (additional data För de förstnämnda tjänsterna krävs inget särskilt sänd- ningstillstånd. För att sända icke-programrelaterade tjänster krävs däremot ett särskilt tillstånd. Kännetecknande för dessa senare tjänster är antingen att de inte alls har med radiosändningen att göra eller att de är tillgängliga endast mot beställning från publiken. Regelverket tillåter att maximalt av kapaciteten i en multiplex används för denna typ av tilläggstjänster. fanns det två nationella multiplexer i , varav BBC disponerat den ena och det privata programföretaget den andra. Digital Ones DAB-sändningar täckte drygt 8o procent av landets befolkning, och företaget har förbundit sig att öka täckningsgraden ytterligare. Vidare har BBC tecknat ett avtal med en nätoperatör om att utöka täckningsgraden från av landets befolkning till . Utbudet i BBC:s multiplex har bestått av följande kanaler: Radio 1, Radio 2, Radio 3, Radio 4LW, Radio 4FM, Radio 5Live, , Radio 5 Live Sports Extra, BBC 6 Music, BBC 1Xtra, och 7. De fem sistnämnda kanalerna har endast distribuerats digitalt och innehållet i dessa kanaler har bl.a. utgjorts av musik, komedier och dramatiseringar för unga lyssnare samt nyheter, musik och sport. I den privata multiplexen som disponerats av Digital One har åtta kommersiella stationer bedrivit sändningar : , Virgin, Talksport, , Planet , Life, Primetime, och Oneword. Utöver de två nationella multiplexerna fanns det tio kommersiella lokala/regionala multiplexer. The Radio Authority har annonserat ut radiolicenser . februari–meddelade myndigheten licenser för ytterliga- re fem lokala/regionala multiplexer motsvarande cirka 45 stationer. Sammanfattningsvis fanns det cirka 300 nationella, lokala och regionala stationer i , varav ungefär hälften endast sände via DAB. För att främja och marknadsföra DAB har radiobranschen i gått samman och bildat en gemensam organisation, (). Organisationens vikti- gaste uppgift har varit att främja utvecklingen av digitala radio- mottagare, helst till låga priser. En viktig marknadsföringsinsats för DAB har varit att BBC och flertalet lokala radiostationer använt sin tid i sina radiosändningar för att göra reklam för den digitala radion. Det har också varit vanligt att de digitala radiosändningarna återutsänts på andra digitala plattformar, t.ex. via satellit och digital marksänd TV. har flera av de största elektronikkedjorna i börjat saluföra stationära och portabla DAB-mot- tagare. Elektronikkedjorna har haft som målsättning att mottagarna skall finnas tillgängliga i butikerna för omedelbar leverans. För övrigt har samma utveckling inletts även i . Enligt en marknadsundersökning publicerad av DRDB har av de personer som köpt DAB-mottagare angett att de köpt mottagarna för att ha möjlighet att lyssna till de kanaler som bara sänds digitalt. Resultatet av undersökningen visade också att medvetenheten om DAB bland konsumenterna i ökat , från av befolkningen år (drygt 17 miljoner män- niskor) i mitten av . Av de som deltog i undersökningen upp- gav att de sannolikt skulle köpa en DAB-mottagare . Under julhandeln i såldes det cirka 75 000 DAB-mottagare, vilket innebar att antalet sålda mottagare i landet i stort sett fördubblades. Enligt DRDB ökade försäljningen av DAB- mottagare . DRDB uppskattade att denna siffra skulle stiga, i vart fall om de stora japanska tillverkarna inledde sin produktion, till mellan 300 000 och 500 000 /2004 och till 1 miljon . Enligt uppgifter från DRDB hade det uppskattningsvis sålts cirka 200 000 DAB-mottagare totalt i och vidare hade det sålts cirka 100 000 DAB-mottagare i . har DRDB:s prognostiserat att av hushållen (fem miljoner hushåll) kommer att ha skaffat mottagare . Först vid denna täckningsgrad kan de kommer- siella programföretagens intäkter beräknas täcka programföretagens kostnader för sina DAB-sändningar. I påbörjades de första digitala försökssändningarna . Med sin stora befolkning och den stora marknaden för bilar och lastbilar anses vara en nyckelmarknad för DAB. presenterades ett introduktionsscenario för digital radio och TV som bygger på ett utredningsmaterial från en särskild kommission, Initiative Digitaler Rundfunk. Kommissionen, som rekommenderat en snabb utbyggnad av nationella och lokala DAB- nätverk i varje tysk delstat, ansåg att samordnade insatser kommer att krävas från alla delar av radioindustrin och samhället för att se till att stora delar av allmänheten kan ta emot digital radio . uttalade förbundskansler att ljudradion i står inför en digital framtid och att är slutdatum för när de nuvarande analoga ljudradiosändningarna bör ha ersatts av digitala sändningar. Flera delstater har fattat beslut om regelverk som är ägnade att främja en övergång från analog till digital radio. I t.ex. med- delas endast nya sändningstillstånd för radio om sändningarna sker i digital form. Vidare har det i vissa delstater funnits planer på att återkalla analoga sändningstillstånd . Tillståndsperioden för digital radio är vanligtvis , men i några delstater bara . Det finns inga generella regler för hur stor andel av kapaciteten i en multiplex som får användas för data- tjänster men vanligtvis är reserverat för detta. I har det funnits fler än 150 , varav många sänt endast via DAB. DAB-nätet i täckte av landets befolkning och förväntas täckningen ha ökat till . I och Mecklenburg–West Pomerania startade DAB-sändningar . DAB-utvecklingen i har gått förhållandevis långsamt. Enligt Nordini har det sålts mellan 50 000– 80 000 stycken DAB-mottagaren i . Denna siffra kan rela- teras till stora invånarantal, drygt 80 miljoner människor. Enligt aktörer inom den tyska radiobranschen har den långsamma utvecklingen för DAB i hängt samman med bristen på samsyn mellan radiobranschens aktörer. Det har rått en viss oenighet om DAB skall ses som en tilläggstjänst eller en ersättningsteknik till analog FM-radio och många privata programföretag har föredragit att vänta med sina investeringar i DAB-tekniken, eftersom det funnits så få lyssnare på DAB-sändningarna. Även public service-bolag i olika delstater har haft olika åsikter i DAB-frågan. Generellt sett har intresset för DAB varit svalare i de norra och östliga delstaterna än i övriga delar av . Den långsamma DAB-utvecklingen anses av vissa aktörer också hänga samman med att frekvensutrymmet för DAB-sändningar bedömts vara otillräckligt. Det finns förhoppningar om en ökad tilldelning av frekvenser inom ramen för ITU:s frekvensplanerings- konferens , men även om så sker kan det därefter komma att ta ytterligare upp till innan det nya frekvensutrymmet kan tas i anspråk för DAB. Vidare anses de tyska föreskrifterna om maximal effekt på sän- darna i DAB-näten vara alltför lågt satta och i princip omöjliggöra en kostnadseffektiv nätplanering med god inomhusmottagning. Bedömare har uttalat att högre sändareffekter, t.ex. på nivåer som används för DAB-sändningar i , måste tillåtas för att DAB skall kunna slå igenom i . Dessutom har utbudet av DAB-mottagare bedömts vara otillräckligt och de mottagare som finns på marknaden har inte ansetts vara tillräckligt anpassade för sådana tilläggstjänster som DAB-plattformen i och för sig möjliggör. Tilläggstjänster inom DAB anses vara ett viktigt incitament för konsumenterna att köpa mot- tagare och tilläggstjänster kan också skapa attraktiva affärsmodeller för kommersiella aktörer att få tillbaka gjorda investeringar i DAB. återlämnade fyra privatägda radiobolag sina sammanlagt sju sändningstillstånd för DAB till delstatsmyndig- heten i /Brandenburg. Stationerna anförde som skäl att de tvingats till kostnadsbesparingar på grund av den vikande reklam- marknaden och att det i ett läge där också personalnedskärningar kan bli aktuella inte är försvarbart att stå med de höga kostnaderna som DAB-sändningarna för med sig, särskilt som få människor lyssnar på sändningarna. Den federala regeringen har arbetat med en utvärde- ring av den digitala radion. Ett syfte är att eventuellt utarbeta en tidsplan för avstängning av de analoga radiosändningarna. presenterade TV, samarbetsorganisa- tionen för de tyska public service-bolagen, en lägesrapport angåen- de DAB i . I rapporten uttalas det sammanfattningsvis följande. Public service-företagen i befinner sig i en besvär- lig situation när det gäller utbyggnaden och användningen av DAB- plattformen. Juridiskt sett är bolagen skyldiga att varaktigt utnyttja plattformen, om de inte vill riskera att förlora resurser och utsättas för ökad konkurrens från aktörer inom andra områden. förväntas det av bolagen att de på förhand skall göra DAB attraktivt genom ytterligare utbud och genom att skapa mervärde. ligare offentlig finansiering genom avgifter saknas det emellertid politisk samstämmighet . Det har visat sig att målet, att gå över från FM till DAB, varken kan nås genom efterfrågan på marknaden eller genom lagbestämmelser. I synnerhet står ljud- radiomarknadens ekonomi sedd ur allmänhetens synvinkel i vägen för detta. Även utifrån optimistiska antaganden kommer det att ta decennier innan allmänheten har bytt ut åtminstone av de analoga radiomottagarna som de använder mot mottagare som kan ta emot de digitala sändningarna.