sou · GSB3119 · 2005-01-01 00:00:00 — Ett utbyggt bredbandsnät främjar givetvis en mer hållbar utveckling i hela landet. Det är angeläget att regeringen initierar en bred konsekvensanalys av hur en fortsatt avfolkning av vissa landsbygdsregioner, t.ex. och inre , påverkar möjligheterna att uppnå ett ekologiskt, socialt och ekonomiskt mera hållbart . I arbetet med de s.k. Regionala Tillväxtprogrammen, RTP, har , , utvärderat de länsvisa programmen ur ett hållbarhetsperspektiv, med fokus på miljön. Grundtesen är att det som är bra för staden är också bra för landsbygden. Tyvärr ser man allt för lite av det omvända perspektivet, att det som främjar landsbygden även ger fördelar för staden. Lokal och regional livsmedelsförädling bör stimuleras, bl.a. inom ramen för det nya LBU-stödet. Regelsystemet för småskalig förädling bör förenklas. För att öka förståelsen för produktions- villkoren bör det satsas på utbildningar för handläggare inom livsmedelstillsynen Bl.a. bör en del negativa attityder och värd- eringar till småskaligheten därigenom kunna elimineras. Hållbar konsumtion i perspektivet stad-land Lånegarantier för bostadslån och i viss ökad omfattning även till företag på landsbygden bör införas. Därtill behövs mer kunskap om var utlåning sker och var kreditförluster uppstår. Nuvarande statistik har ingen tydlig uppdelning över landsbygd och stad. Därför handlar det i stor utsträckning om attityder och värderingar hos kredithandläggarna när lån skall beviljas. Stöd bör också utgå till nya former av kreditsystem, t.ex. kredit- garantiföreningarna som etableras i allt fler län runt om i landet. De kan öka den lokala kännedomen för kreditbedömningar. Fristående sparbanker är ofta mer positiva till lokal utlånng, men hotas nu av fortsatta fusioner. En studie bör genomföras för att utröna om dessa fusioner kan undvikas. Likaså bör utvecklingen av medlemsbanker som t.ex. JAK-banken och EKO-banken stärkas. 10.4.4Offentlig och kommersiell service Goda exempel på verksamheter som överlevt problemen med sektorstänkandet bör lyftas fram och utvärderas. När affärskedjor vill göra nyetableringar i stormarknadsområden bör krav ställas på dem att också ta ökat ansvar för den kom- mersiella servicen på den kringliggande landsbygden. Krav bör ställas på statliga bolagen, t.ex. posten och , att stärka samarbetet med andra serviceverksamheter. De offentliga upphandlingsreglerna bör förenklas för att under- lätta lösningar för lokal service på landsbygden. 11 Röster om hållbar konsumtion Här har jag bett ett antal personer med vitt skilda bakgrunder och erfarenheter att kortfattat reflektera över vad de lägger in i begreppet hållbar konsumtion. Rättvisan och Självbilden – våra val spelar roll! Allt mer av det som vi svenskar konsumerar är producerat utanför gränser. Maten på vårt köksbord är med andra ord ofta odlad och framtagen av människor som lever i länder där organisations- rätt, arbetsmiljölagar och en lön som går att leva av, på sin höjd är fina ord på ett papper i huvudstaden – men väldigt långt från den dagliga verksamheten på fälten. I den globala medievärld vi alla lever i är det svårt, snäpp på omöjligt, att inte vara medveten om hur världen ser ut och om vilka orättvisa förhållanden människor i olika delar av världen lever under. Trots detta talar försäljningsstatistiken ett annat språk: Vi agerar framför butikshyllan som om världen vore rättvis, och som om vissa avvikelser från denna globala rättvisa värld vore utanför ens egen kontroll och påverkan. I de utbildningar mina kolleger och jag håller i brukar vi inledningsvis ställa frågan: Vem har mest makt? , , eller Du? Svaren varierar men efter en stunds diskussion brukar konsensus uppstå kring uppfattningen att Din makt är, om inte störst, så enormt stor då Du har makten att avgöra vilken påverkan de andra herrarna skall får över din tanke, din vilja och din syn på livet. Jag tror att det är där någonstans fundamentet till en mer rättvis värld tar sin början, i självbilden. I uppfattningen att jag tror att jag har inflytande. Att jag tror att jag som enskild individ kan göra skillnad, att jag tror att mina handlingar spelar en roll vad det gäller andra människors möjligheter att skaffa sig ett bättre liv. Först då, i Röster om hållbar konsumtion upplevelsen att jag, inne på runt hörnet, har makten att bidra till en positiv förändring på andra sidan jordklotet, blir mina val i butikshyllan ett stort och viktigt val. För det är ju så det ligger till, oavsett om vi är medvetna om det, eller om vi trots allt travar runt i tron om att allt i hyllan har fått ett osynligt OK i sin streckkod efter att ha passerat detektorn som larmar för slavlöner och barnarbete. Våra val spelar roll och det finns, dessvärre, ingen allmän kontroll för att de mänskliga rättig- heterna inte har kränkts under varans framtagning. Det borde finnas. I den bästa av världar är det förbjudet och omöjligt att sko sig, klä sig, och mätta sin mun genom att utnyttja andra människors bristande rättigheter och möjligheter. I aktiv väntan på allt från självsanering inom handeln till mer tydliga lagar och regler kring upphandlingar och inköp, fortsätter vi på Rättvisemärkt att arbeta för att höja människors medvetenhet om sin makt som konsumenter. Med målet att vi ska kunna lägga ner vår organisation och börja arbeta med något annat! Text: , generalsekreterare, Hållbar konsumtion handlar dels om att välja rätt produkter, dvs. produkter som inte i sig bryter mot naturens systemvillkor, och dels om att inte överkonsumera – så att en rättvis fördelning av jordens resurser kan komma till stånd. I ett handlingsprogram för hållbar konsumtion i måste man ta tag i ett antal olika delar och moment. Jag har valt att lyfta fram fyra av dem: Den starkaste kraften kommer från dem som ska välja mellan produkter eller avstå från konsumtion. Det är slutligen deras val som kommer att avgöra inriktningen av produktions- metod och materialval. Men denna kraft behöver organiseras och stödjas med instrument för att bli effektiv. De behöver information, kunskap och hjälpmedel, och de behöver känna och veta att de inte är ensamma utan att många med sina aktiva val arbetar för en hållbar utveckling. Därför måste man stödja och utveckla folkrörelseliknande processer såsom utbildning, miljöorganisationer och miljömärkning. Röster om hållbar konsumtion Det är viktigt att skapa en situation där konsumenterna direkt känner och ser resultat av deras handlingar. What´s in it for me? Det räcker inte endast med ett svårgripbart långsiktigt mål, utan mer direkt återbetalning måste ske. Det handlar dels om att skapa ett system där konsumenterna kan följa hur arbetet mot hållbarhet går framåt tack vare deras insats, men också om mer direkta stödåtgärder såsom sänkt moms eller återbäring på köp av mer miljövänliga varor, och kanske också höjd skatt på icke önskvärd konsumtion. Kommersialism och företagande går ut på att skapa mer- värden genom ökad försäljning och konsumtion. Dessa krafter är , i vår globaliserade värld, starkare och mer svårhanterade . På något sätt måste man skapa ett system som gör att man neutraliserar denna motkraft till rätt eller återhållsam konsumtion, eller helst får en situation där deras aktiviteter stöder det övergripande målet, dvs. att det ska löna sig att vara en del av arbetet mot hållbarhet. Här finns chansen till en snabb och god start. Den offentliga upphandlingen uppgår till så mycket som av vissa länders BNP. Genom att radikalt ställa om denna process till en med fokus på miljö och hållbarhet skapas inte bara miljö- vinster direkt utan också ett föredöme som kan få genomslag i privata företags inköp och enskilda konsumenters beteende. Staten har här folkets uppdrag, makten och instrumentet. Vad väntar man på? Text: , VD på , ansvarig för Svanen och Blomman i . Bästa-resultat-strategin är ett effektivt medel Jag tror inte att man kan formulera en enkel definition av hållbar konsumtion. Såsom begreppet har använts har det mest handlat om hållbarhet i miljöavseende. Det är också det som är innebörden i Röster om hållbar konsumtion slutsatserna från liksom i regeringens uppdrag till . Även med den begränsningen är det svår att ge en konkret definition av hållbar konsumtion. Den gamla debatten om 0-tillväxt tillhör det förgångna, nu handlar debatten mer om decoupling, dvs. om att kunna låta ekonomin växa, utan att missbruka natur- resurser och försämra miljön. Allra helst vill vi ha strong decoupling, vilket innebär att ekonomin växer och att vi kan reducera pressen på miljön. Om man vill ha en definition av detta slag skulle man kunna säga att hållbar konsumtion handlar om att kunna förena en ökad konsumtion (privat och offentlig) med en minskad förbrukning av ändliga resurser och en förbättring av miljön. En sådan definition är bra för att beskriva den ideala utvecklingen, men den ger inte särskilt mycket av hjälp när det gäller att utforma de konkreta åtgärder som måste vidtas. För att fylla ut det tom- rummen skulle man kanske kunna använda det begrepp som lanseras av i för miljöteknik, dvs. best performance, som kanske kan översättas med bästa resultat. Tanken är följande. Vi kan identifiera tekniska lösningar som bidrar till bättre miljö eller i varje fall mindre press på miljön. Men vi vill inte låsa fast den tekniska utvecklingen till just dessa lösningar utan stimulera en fortgående förbättring av tekniken och av resultaten. Av det skälet bör vi avvisa den hittillsvarande fokuseringen på best available technology, BAT, och ersätta den med ett mera dynamiskt begrepp, best performance targets. För att illustrera detta nämns ett par exempel i teknikplanen. Det ena handlar om bilar. De mest energisnåla bilarna på den kom- mersiella marknaden har en bränsleförbrukning på per mil. Denna nivå uppnås med s.k. hybridbilar (både eldrivna och bensin- drivna), men det är inte säkert att hybridbilar är den slutliga lösningen på driften av fordon. Därför ska vi inte fokusera på tekniken som sådan utan på det resultat som vi uppnår med denna teknik. Det resultatet kan ses som best performance och vi kan använda det måttet för att sätta ett mål när alla bilar ska ha nått en sådan energieffektivitet. Om vi till exempel anger att ska ingen bil ha en sämre energieffektivitet än vad de bästa har , då skapar vi på olika sätt tryck både på producenter och konsumenter att producera och efterfråga mer energisnåla bilar. I praktiken innebär detta att hela bilparken behöver bytas ut eller Röster om hållbar konsumtion Det andra exemplet i för miljötekniken handlar om kylskåp, av vilka de mest energisnåla bara förbrukar av vad som är normalt. I vilken ända ska vi börja? Sådana bästa-resultat-mål skulle kunna anges på en rad olika områden och fungera som riktlinjer för att påverka konsumtion och produktion att bli mera hållbar. Det ska tilläggas att sådana mål inte får uppfattas som att man därmed uppnått hållbarhet, bästa- resultat-mål ska bara ses som etappmål som får flyttas fram när man har uppnått de först uppsatta målen. En fråga i det här sammanhanget är på vilken sida man ska börja i strävandena att skapa hållbarhet – ska man börja med produktionen eller med konsumtionen? Med tanke på att produktionen är till för konsumenternas behov är det logiskt att tänka sig att man startar från konsumenternas sida och på så sätt påverkar produktionen. Med tanke på att nya varor, tjänster och produktionsprocesser utvecklas långt innan konsumenterna har kunnat uttrycka sin uppfattning, är det lika logiskt att börja i produktionen och därigenom påverka det som blir den framtida konsumtionen. Det enkla svaret på frågan blir därför att man måste påverka både konsumtionen och produktionen. Det gäller att skapa sådana incitament att konsumenter och producenter får ett gemensamt intresse att fasa ut gammal ohållbar teknik och fasa in ny och hållbar teknik på alla områden. Även i det perspektivet kan man se best performance targets, bästa-resultat-strategin som ett effektivt medel för att påverka båda sidorna. Om man fullföljer exemplet ovan om att alla bilar ska ha en lika god eller bättre energieffektivitet än de bästa – och skapar trovärdighet åt det målet- så tvingar det fram en omställning bland biltillverkarna. Men det kommer också att leda till att konsumenterna kommer att efterfråga bilar som är hållbara, dvs. bilar som inte måste skrotas , utan som har en längre livs- längd och därmed ett högre andrahandsvärde. En SUV med nuvarande energiförbrukning kommer på så sätt att tappa mycket i andrahands- värde. Ska sådana mål fungera väl måste de vara långsiktiga och Röster om hållbar konsumtion stabila, så att konsumenter och producenter kan inrätta sig efter dem och genomföra omställningar i en rimlig takt. En fördel med detta sätt att definiera ett resultatmål är att det inte bara ställer högre krav på de nya bilarna, utan också på de gamla bilarna. Det kan tilläggas att denna typ av mål och styrmedel har använts både i och i för att skapa incitament till teknik- utveckling och miljöförbättring. Text: , professor, fd finansminister Hållbarhetskarteller – en möjlig väg? Politiken för ett hållbart samhälle innebär ett nytt sätt att bedriva politik. Den utgörs av idéer och metoder för att få olika politik- områden att dra åt samma håll med syftet att möjliggöra en hållbar samhällsutveckling. Det inkluderar ekologiska, sociala och ekonomiska förhållanden. Denna politik för en sammanhållen utveckling har en grundläggande vision om ett hållbart samhälle. Hållbarhetspolitiken har sitt ursprung i miljöfrågorna men har närmat sig välfärdspolitiken och allt mer antagit drag av ekologisk modernisering genom betonandet av tillväxt- och sysselsättningsfrågor.1 I det här sammanhanget blir en viktig fråga hur den ekonomiska politiken ska kunna dra åt samma håll som en hållbar konsumtion. Finns det ett hållbarhetsdilemma i den ekonomiska politiken? Naturligtvis är det så, i annat fall fanns ingen grund för att bedriva hållbarhets- politik. På några områden är utvecklingen positiv, på andra områden tycks utvecklingen gå i en tveksam riktning. EU:s inre marknad utgör ett bra exempel. Konkurrensen motverkar hållbar konsumtion genom fler och mer långväga transporter och en ökad fokusering på priskonkurrens genom lågpriskedjor, vilket i sin tur tenderar att försämra villkoren på arbetsmarknaden. Ur denna synvinkel har utvecklingen snabbt gått i riktning mot mindre hållbar konsumtion. Denna utveckling sammanfaller med att konkurrenspolitiken blivit allt viktigare och att konkurrensen fått allt större betydelse för formandet av framtiden.2 Vi talar nu i huvud- sak om priskonkurrens. En dominerande tanke har varit att om vi bara kan få konkurrensen att fungera löser vi en rad ekonomiska 1Lundqvist, (2004), Framtidspolitiken: visionen om ett hållbart samhälle i svensk politik. 2Lundqvist, (2003), Konkurrensvisionens framväxt: konkurrenspolitik, intressen och politisk kultur. Röster om hållbar konsumtion problem och skapar en sann välfärd för alla. I så motto kan vi se konkurrensen som en patentmedicin. Delvis är detta en följd av EU och visionen om en gemensam inre marknad präglad av kon- kurrens, och av globaliseringen och visionen om en global marknad med lika spelregler. Allt detta sammanfattas i EU:s så kallade Lissabonstrategi som syftar till att göra unionen till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Konkurrensen har därmed fått en viktigare roll i den ekonomiska politiken. har konsumenternas betydelse successivt ökat i ekonomin. Tyngdpunkten har alltmer förskjutits från produktion till konsumtion. I konkurrenspolitiken har konsumenten också fått en allt viktigare ställning och konsumentpolitiken har alltmer blivit en del av konkurrenspolitiken. Konkurrens och rationella konsumenter anses i sammanhanget betyda hårdare prispress och lägre inflation. En konkurrenspolitisk idé är att styra genom konsumentens rationalitet. Detta är en form av liberal styrning: att styra genom att övertyga individen om rationella val i eget ekonomiskt intresse. En politik för hållbar konsumtion innebär å andra sidan en styrning som sker med uppmaningen att ta samhälleligt ansvar i konsumtionen, t.ex. genom etiska och miljömässiga hänsyn. Hållbarhetsaspekten införs i ett skede då konsumtionen blivit allt viktigare för eko- nomisk tillväxt och sysselsättning. Här finns ett dilemma: miljö- aspekterna talar både för minskad konsumtion och för en konsumtion av högre kvalitet (hållbarhet), de ekonomiska för ökad konsumtion till så lågt pris som möjligt. Vi kan alltså konstatera att konsumentpolitiken befinner sig i den ekonomiska politikens centrala delar. är konsument- politiken en del av hållbarhetspolitiken. I realpolitiska termer finns en närmast olöslig motsättning mellan den ekonomiska politiken och hållbarhetspolitiken. När en svensk konkurrenspolitik infördes stod dagligvaruhandeln i centrum. Konkurrensen ansågs otillräcklig, vilket bidrog till för höga priser och en inflation som försämrade reallönerna. Denna fråga har varit aktuell i konkurrens- politiken. Inte minst anfördes bristande kon- kurrens som en förklaring till relativt höga livsmedelspriser i . Anpassningen till 1993 och medlem- Röster om hållbar konsumtion skapet i EU 1995 förväntades sänka priserna. Denna fokusering på priskonkurrens i den ekonomiska politiken har pågått parallellt med en utveckling där kvalitetsfrågorna uppmärksammats mer och mer. Tendensen är en tydlig tudelning av konsumtionen där en majoritet prioriterar låga priser medan en minoritet väger in faktorer som kan sägas gynna hållbarhet. Här finns ett dilemma: vi vill ha både låga priser och hög kvalitet. Problemet är att kvalitetsvaror kostar och har svårt konkurrera med varor med lägre priser när kvalitetsskillnader inte är uppenbara för ögat. Den osäkerhet som konsumenten står inför p.g.a. informationsasymmetrin mellan konsument och producent gynnar inte hållbar konsumtion. Den klassiska lösningen för att minska osäkerheten är standardise- ring och kontroller. Detta underlättas om antalet producenter är få och om en vertikal integration mellan de olika leden (produktion, distribution, försäljning) är genomförd. Transaktionskostnaderna (för övervakning från myndigheter) minskar och konsumenterna kan informera sig om produkterna. Ur konkurrenssynpunkt är detta dock förkastligt. Ett oligopol tenderar att innebära högre priser. kan dessa högre priser inkludera faktorer som gynnar en hållbar utveckling: samordnade transporter, bättre arbets- villkor, miljöhänsyn etc. Men det är just denna tendens till oligopolise- ring av ekonomin som konkurrenspolitiken vill förhindra. En möjlig väg vore att tillåta hållbarhetskarteller. Ett sådant exempel är den kartell som bryggeriindustrin formade . Genom ett nära samarbete försökte industrin säkra kvalitén på produkterna och bestämma ett pris i förhållande till denna, minska onödiga transportkostnader etc. Tanken var att konkurrera med kvalité istället för med priser, eftersom pris- konkurrensen tenderade att dra ner kvalitén och med detta industrins rykte. Genom att man fortfarande var konkurrenter övervakade man varandra och såg till att fusk förhindrades. Däri- genom var övervakningskostnaderna för kvaliténs upprätthållande låga.3 Naturligtvis är det en orealistisk tanke att vi skulle återvända till en kartellekonomi. Problemet med en sådan är att den tenderar att diskriminera inträde i en bransch. Men finns det för- modligen lärdomar från den ekonomiska historien som skulle kunna ge idéer hur man löser hållbarhetsproblem. 3 , (1995), Den stora ölkartellen. Branschorganisering och kartellbildning i bryggeriindustrin 1885-1914. (1998), The Making of a National Cartel in the , 1885-1908. Röster om hållbar konsumtion frågor som industrins branschorganisationer sattes att lösa tangerar hållbarhetsfrågorna eftersom de handlar om förhållandet mellan pris och kvalité. Faktum är att ända sedan införandet av den reglerade skråekonomin har ekonomisk reglering handlat om för- hållandet mellan priskonkurrens och kvalitétskonkurrens. Det är först som tanken på att priskonkurrens i sin förlängning leder till ökad kvalité fått politiskt gehör. Dilemmat är att pris- konkurrens har många ekonomiska fördelar men tenderar att leda till ohållbara förhållanden. Kanske är det så att hållbarhet blir ett argument för en ny regleringsperiod, på samma sätt som arbets- löshetskriserna utgjorde ett argument för karteller och ekonomisk reglering. Text: , docent, Det skall vara lätt att göra rätt Vår konsumtion innebär att vi utnyttjar energi och andra resurser, och bidrar till miljöproblemen, t.ex. klimatproblem, spridning av miljöfarliga kemikalier, övergödning av haven och hot mot den biologiska mångfalden. Konsumenten har ett ansvar, men måste också ges förutsättningar för goda val. Nedan följer några punkter där samhälleliga insatser behövs. Min utgångspunkt är miljöfrågor, men punkterna bör vara relevanta också för andra aspekter i begreppet hållbar konsumtion. Hos individen, om inte förr, vägs alla olika aspekter samman i ett integrerat beslut. Frågor om pris, bekvämlighet, transportmöjlighet, kvalitet, säkerhet, miljö, med mera ingår integrerat i konsumentens val. Det är viktigt att beslut inom olika politikområden (t.ex. energipolitik, skattepolitik, transport- politik och miljöpolitik) inte motverkar varandra, utan samverkar i en hållbar riktning. 2.Tillgång till information. Förutsättningar och system att göra information tillgänglig längs hela produktkedjan behöver utvecklas. I begreppet tillgänglig ligger också att anpassa informationen till mottagaren. Tillverkare, handelns aktörer, den enskilde konsumenten behöver för varje grupp bearbetad information, som bygger på samma basdata. Det bör vara lätt för konsumenten att hitta enkel, bearbetad information. Röster om hållbar konsumtion 3.Möjlighet att välja. Det ska vara lätt att göra rätt. Det bör vara samhällets ansvar att tillhandahålla hållbara alternativ när det gäller t.ex. infrastruktur, energi, samt att upplysa om konsekvenserna för olika alternativ. Det bör också vara sam- hällets ansvar att stimulera en utveckling som stödjer en håll- bar konsumtion. Olika styrmedel, som skatter, teknikutveck- lingsstöd, regelverk och information bör användas i kombination. Stat och kommuner kan också gå före, visa vägen genom att t.ex. ställa krav i sin egen upphandling. Därigenom skulle troligen utbudet av hållbara varor och tjänster öka. Det handlar om global solidaritet och medvetenhet om utveckling i tredje världen, att vår konsumtion i inte får försvåra utveckling i andra länder. Det handlar också om regelverk som fungerar i en internationell marknad, där en stor del av det vi konsumerar har tillverkats i andra länder. Och det handlar om att svensk industri kan bli föregångare i en internationell utveckling. Utmaningen blir att gå från ord till handling, att genom några tydliga, konkreta exempel visa på de första stegen mot en hållbar konsumtion. Konsumtionssamhället leder till stressrelaterade sjukdomar Många faktorer som inverkar på livsmiljön påverkar också människors hälsa. Användningen av fossila bränslen medför både luftföreningar och bidrar till den globala uppvärmningen som i sin tur förändrar livsbetingelserna för stora befolkningsgrupper i många länder. Den bidrar till att infektionssjukdomar får nya spridningsområden, till vattenbrist och försämrade villkor för jordbruk. En av de mest påtagliga hälsoriskerna i utvecklade industrisam- hällen är epidemin av övervikt och fetma som drabbar alla utvecklade industriländerna men också växande befolkningsgrupper i länder som och . I håller övervikt på att passera rökning som den viktigaste riskfaktorn till sjukdom och förtidig död. I har nästan halva den vuxna befolkningen så påtaglig över- vikt att det innebär hälsorisker; har kraftig övervikt med betydande överrisk för diabetes och förkortad livs- Röster om hållbar konsumtion