sou · GSB371d4 · 2005-01-01 00:00:00 — Sexuell exploatering av barn– vad döljer sig bakom sexualbrottsstatistiken? En kartläggning av polisanmälda och lagförda sexualbrott mot barn med inslag av sexuell exploatering. På uppdrag av Utredningen om kunskap om sexuell exploatering av barn i (S 2003:05). Bakgrund och syfte ........................................................................ Fallen med sexuellt exploaterade barn........................................ Material och metod............................................................... Gränsfall och försöksbrott......................................... 3.2Sexualbrott mot barn med inslag av sexuell har på uppdrag av Utredningen för kun- skap om sexuellt exploaterade barn i (Dir. 2003:54) genom- fört en kartläggning i syfte att bidra till kunskapen om dessa brott. Med sexuell exploatering av barn avses människohandel med barn för sexuella ändamål, barnprostitution och barnpornografi.1 Kart- läggningen består av två delar. I den ena är syftet att beskriva olika former av sexuell exploatering bland de sexualbrott mot barn som kommer till rättsväsendets kännedom, framför allt i brott som lett till fällande domar. Den andra delen av kartläggningen har som syfte att kartlägga barnpornografibrotten generellt. Anledningen är att all befattning med barnpornografi (det vill säga även innehav, överlåtelse och spridning) förutsätter antingen att ett sexuellt övergrepp dokumen- terats eller att ett barn på annat sätt skildrats i pornografisk bild. Sexuell exploatering är ett samlingsbegrepp och omfattar således inte endast ett lagrum eller en brottsrubricering. För att påträffa sexualbrott med inslag av sexuell exploatering har därför ett urval av dels domar rörande olika lagrum, dels brottsanmälningar röran- de olika brottsrubriceringar begärts in från tingsrätter och polis- myndigheter. Det har sedan gjorts en genomgång av det inkomna materialet och de fall där det framgått att det funnits inslag av sexuell exploatering har sorterats ut för att ingå i kartläggningen. Kartläggningen utgör inte någon totalundersökning av denna typ av fall. Studien består alltså av två delar, en som avser fallen med sexuell exploatering och en som avser barnpornografibrotten. De över- lappar varandra i viss mån (det vill säga att de barnpornografimål 1 Med barn avses personer . där det också finns inslag av sexuell exploatering kommer med i båda avsnitten). Fallen med sexuellt exploaterade barn I urvalen av domar har 70 domar påträffats där det finns inslag av sexuell exploatering. Antalet gärningsmän är 77 och antalet mål- sägande/barn är 151. Cirka hälften av gärningsmännen har fällts för brott som har inslag av sexuell exploatering mot mer än ett (1) barn. Cirka hälften av barnen är och majoriteten, , är flickor. Det finns 4 kvinnor bland de fällda perso- nerna. När det gäller de sexuella övergreppen och handlingarna som förekommit är det inte dessa i sig som utgör den sexuella exploate- ringen. Det kan dock ändå nämnas att det handlar om mycket skilda slags händelser från sexuellt ofredande i form av tafsande till grova våldtäkter. Det finns olika former av sexuell exploatering; det kan handla om att ett sexuellt övergrepp mot ett barn dokumenteras, att ett barn skildras i pornografisk bild på annat sätt, att barnet får något i utbyte mot sexuella tjänster (som pengar, mobiltelefon, sprit), att en annan person får ersättning för att ett barn utnyttjas eller att en person på något sätt främjar att barnet utnyttjas sexuellt. I det kart- lagda materialet är den vanligast förekommande formen av sexuell exploatering att det skett någon slags dokumentation. En kategorisering av fallen har gjorts baserad på relationen mellan gärningsmannen och målsäganden/barnet. Relationen hör samman med gärningsmannens strategi för att få kontakt med och få till- gång till barnet. En kategori omfattar obekanta gärningsmän som söker upp och överraskar barn i sammanhang där det inte finns andra vuxna med tillsyn över dem. Det finns också en kategori av gärningsmän som är bekanta till barnen, som etablerar en kontakt och utvecklar en slags vänskapsrelation till barnet. Även vissa andra personer som barnet känner har räknats till denna kategori. Gärningsmän som kommer i kontakt med barn genom sin yrkesroll eller inom ramen för fritidsverksamhet utgör en annan kategori. Ytterligare en ut- görs av gärningsmän som är bekanta till familjen, de kan ibland få ta rollen som extraförälder och exempelvis sitta barnvakt åt barnet. Hit räknas även släktingar. Gärningsmän som begår övergrepp mot barn inom den egna familjen (det vill säga mot biologiska barn eller styvbarn) utgör också en kategori. Dessa brott är ofta svårupp- täckta och kan pågå under långa tidsperioder. Det finns också en kategori där målsäganden utsatts för exploatering av sin pojkvän. Två kategorier som påminner en hel del om varandra är dels då kontakten skett per telefon, dels då gärningsmannen och barnet kommit i kontakt med varandra på Internet. Det är tydligt att Internet skapat nya förutsättningar för att etablera kontakter. Utvecklingen av en relation kan sedan ske innan personerna träffas i verkliga livet och innebär bland annat möjligheter för gärningsmän att manipulera med barns känslor och behov. Slutligen kan nämnas en typ av fall som det är svårt att kate- gorisera efter samma principer som ovan, och som rör människo- handel med barn för sexuella ändamål. Dessa utgör en egen kategori eftersom det inte är relevant att låta dem till exempel omfattas av kategorin med obekanta gärningsman, fall som det inte finns någon gemensam nämnare med. Drygt en tredjedel av barnen i de kartlagda domarna har utsatts för någon typ av sexuell exploatering av en gärningsman inom kategorin bekant till barnet. Detta är också en relativt bred kate- gori. av barnen har utsatts av en förälder eller styv- förälder och en lika stor andel av en person som de fått kontakt med på Internet. Totalt sett har av barnen utsatts av en person som de på något sätt känner/är bekanta med. Det finns vissa skillnader mellan flickorna och pojkarna när det gäller relationen till gärningsmännen. En relativt stor andel av pojkarna, , har utsatts av en person som fått kontakt med dem genom sin yrkesroll, jämfört med endast ett par procent av flickorna. Ingen av pojkarna har utsatts inom familjen, i jämförelse av flickorna. Kartläggningen visar också att gärningsmännen har en relativt hög brottsbelastning generellt. Dessutom har minst en femtedel av dem åtminstone vid ett ytterligare tillfälle lagförts för sexualbrott mot barn. Kartläggningen av barnpornografibrotten baseras framför allt på uppgifter ur 180 fällande domar – och om lika många gärningsmän. Det vanligaste är att gärningsmännen fällts för innehav av barn- pornografi, i vissa fall i kombination med till exempel spridning. Hälften av dem har fällts enbart för innehav. En tredjedel av gärningsmännen har gjort sig skyldiga till spridning av barnporno- grafi. För de gärningsmän som inte fällts för andra brott är den vanligaste påföljden dagsböter för barnpornografibrottet. Inne- havens omfattningen varierar enormt, från innehav av 2 filmer upp till 140 000 bilder. Hur sambandet mellan barnpornografi och sexualbrott mot barn ser ut, det vill säga i termer av orsak och verkan, kan inte besvaras av denna kartläggning. Att det finns ett samband är emellertid tyd- ligt. av gärningsmännen har fällts för sexual- brott mot barn i samband med att de fälldes för barnpornografi- brottet. Av dessa är det i sin tur en femtedel som lagförts för sexualbrott mot barn vid minst ett ytterligare tillfälle. I av fallen med sexualbrott har brotten begåtts inom familjen. Den största kategorin, som utgör en tredjedel, utgörs av fall då gärningsmannen är en bekant till barnet, vilket emellertid är en relativt bred kategori som omfattar olika slags bekantskaps- relationer. Vissa av gärningsmännen beskriver att det skett en upptrappning av deras konsumtion av barnpornografi. Det har börjat i liten skala och inte omfattat så stora mängder av bilder, men har så små- ningom övergått i ett samlande av ett mycket stort antal bilder. Flera exempel finns också på gärningsmän som till en början tittat på poseringsbilder på tonåringar men att det sedan skett en annan slags upptrappning mot att titta på bilder på sexuella övergrepp, i en del fall på mycket små barn. () har på uppdrag av Utredningen för kunskap om sexuellt exploaterade barn i (Dir. 2003:54)2 genomfört en kartläggning av ett antal polisanmälda sexualbrott mot barn som har inslag av sexuell exploatering, fall som identifierats i ett urval domar och anmälningar. Med barn avses i enlighet med definition personer . Kartläggningen har finansierats av . Syftet har varit att bidra till kunskapen om sexuell exploatering av barn i genom att beskriva olika former av sexuell exploa- tering som kommer till rättsväsendets kännedom. En viktig begräns- ning av detta syfte är att det inte innefattar en uppskattning av omfattningen av dessa typer av brott utan alltså syftar till att göra typfallsbeskrivningar utifrån de fall som påträffats. Med sexuell exploatering avses människohandel med barn för sexuella ändamål, barnprostitution och barnpornografi. Avsikten med denna kartläggning har varit att beskriva fall av sexuell exploatering. Det handlar således om sexualbrott mot barn med ytterligare ett inslag – någon typ av ersättning, någon slags dokumentation (vilket alltså utgör själva exploateringen) eller då barn lånas ut eller förmedlas till andra för att utnyttjas sexuellt. Det finns emellertid en gränsdragningsproblematik i förhållande till sexualbrott generellt, det vill säga gentemot brott som inte säkert kan sägas ha inslag av sexuell exploatering. I rapporten görs även en beskrivning av vissa typer av sådana gränsfall. En förutsättning för innehav, överlåtelse och spridning av barn- pornografi är att barn utsätts för sexuella övergrepp som dokumen- teras eller att barn på annat sätt skildras i pornografisk bild. Genom dessa former av barnpornografibrott utgör gärningsmännen ifråga en del av marknaden för barnpornografi och är därmed delaktiga i att skapa en efterfrågan. Av det skälet studeras även barnporno- grafibrotten generellt, det vill säga inte endast de fall med en gärningsman som dokumenterar egna övergrepp på ett barn eller på annat sätt skildrar barn i pornografisk bild. 2 Före detta Arbetsgruppen för kunskap om sexuellt exploaterade barn i . Vissa brott i faller i princip direkt inom ramen för definitionen av sexuell exploatering av barn: nämligen förförelse av ungdom, koppleri, människohandel med barn för sexuella ändamål samt barnpornografibrott, det vill säga skildring av barn i porno- grafisk bild, och sexuellt ofredande, det vill säga framställning av pornografisk bild enligt andra stycket (se nedan). För förförelse av ungdom (6 kap. § 10) ska enligt den som genom att utlova eller ge ersättning skaffar sig eller söker skaffa sig tillfälligt sexuellt umgänge med någon som är dömas till böter eller fängelse . Bestämmel- sen syftar till att förhindra gatuprostitution bland ungdomar i 15– 17-årsåldern. I motsvarande fall med barn är det i stället brottsrubriceringarna sexuellt tvång, utnyttjande mm. eller sexuellt ofredande som är aktuella (se nedan). För koppleri (6 kap. § 8) ska enligt den som främ- jar eller på ett otillbörligt sätt ekonomiskt utnyttjar att annan har tillfälliga sexuella förbindelser mot ersättning dömas för koppleri till fängelse i högst . För grovt koppleri döms till fängelse i lägst två och högst . trädde bestämmelsen om människohandel för sexuella ändamål (4 kap. § 1a) i kraft. När det gäller människo- handel med personer ska den person som förmår någon att bege sig eller låta sig transporteras till ett annat land i syfte att personen där skall utsättas för brott enligt 6 kap. 1, 2, 3 eller 4 §, utnyttjas för tillfälliga sexuella förbindelser eller på annat sätt utnyttjas för sexuella ändamål3 dömas för människohandel för sexuella ändamål till fängelse i lägst två och högst . Även den som tar emot, transporterar eller inhyser en person i samma syfte döms för detta brott. Är brottet mindre grovt döms till fängelse i högst . För barnpornografibrott (16 kap. § 10 a) döms till fängelse i högst , om brottet är ringa till böter eller fängelse och om brottet är grovt till fängelse i lägst och högst . Barnpornografibrott omfattar att: 3 De omnämnda paragraferna i citatet är: 1 § Våldtäkt (inklusive grov samt mindre allvarlig), 2 § Sexuellt tvång (inklusive grovt), 3 § Sexuellt utnyttjande (inklusive grovt) och 4 § Sexuellt utnyttjande av underårig (inklusive grovt). skildra barn i pornografisk bild sprida, överlåta, upplåta, förevisa eller på annat sätt göra sådan bild tillgänglig för annan förvärva eller bjuda ut sådan bild förmedla kontakter mellan köpare och säljare eller på annat sätt främja handel med sådan bild Innehav av barnpornografi kriminaliserades . I detta sam- manhang avser barn en person vars pubertetsutveckling inte är fullbordad eller som, när det framgår av bilden och omständig- heterna kring den, är . För att bedöma om brottet ska anses som grovt ska bland annat tas hänsyn till om det avsett en särskilt stor mängd bilder eller avsett bilder där barn utsätts för särskilt hänsynslös behandling. Med innehav (som är internet- relaterat) avses ett sparande av bild(-er) eller filmsekvens(-er) på datorns hårddisk. Beträffande sexuellt ofredande (6 kap. § 7) avser detta lagrum, enligt andra stycket, då en person som fyllt 15 men inte förmås medverka i framställning av pornografisk bild. Övriga sexualbrott, det vill säga våldtäkt (6 kap. § 1), sexuellt tvång (6 kap. § 2), sexuellt utnyttjande (6 kap. § 3), sexuellt umgänge med avkomling (6 kap. § 6) och sexuellt umgänge med syskon (6 kap. § 6) är däremot brott som vanligtvis inte omfattar inslag av sexuell exploatering av barn, men bland vilka det ändå kan finnas inslag av detta. Till exempel då ett sexuellt övergrepp på ett barn fotograferas eller filmas och detta rubriceras som ett sexual- brott – och inte dessutom som ett barnpornografibrott (det vill säga skildring av barn i pornografisk bild), eller då en minderårig utnyttjas sexuellt mot någon typ av ersättning.4 Syftet med kartläggningen är att bidra till att öka kunskapen om olika former av sexuell exploatering av barn i och avser fall som kommer till rättsväsendets kännedom. Tyngdpunkten ligger på fall som lett till fällande domar. Det handlar om att beskriva typer av fall bland annat med av- seende på offrens och gärningsmännens kön och ålder, relationen 4 Vilket alltså inte enligt lagtexten faller inom ramen för förförelse av ungdom. mellan dem, vilken typ av exploatering det rör sig om, i vissa fall vilken typ av ersättning det handlat om och gärningsmännens strategier för att få kontakt med eller tillgång till barnen. Fallen kommer framför allt att beskrivas utifrån kategoriseringar baserade på kontaktsättet och relationen mellan gärningsman och offer samt typen av exploatering. Ett annat syfte är att kartlägga barnpornografibrotten generellt, det vill säga inte bara när det funnits ett direkt inslag sexuell exploatering. I denna del redovisas uppgifter om typen av barn- pornografibrott (det vill säga innehav, överlåtelse, spridning), an- talet och typen av bilder samt om gärningsmännen dessutom fällts för sexualbrott i samband med barnpornografibrottet. Beträffande samtliga gärningsmän inhämtas även uppgifter om deras totala brottsbelastning ur lagföringsregistret. Ambitionen har också varit att göra en beskrivning av barnen som utsätts för dessa brott, det vill säga utöver uppgifter om deras kön och ålder, exempelvis med avseende på om de tidigare varit utsatta för sexualbrott, deras familjesituation etc. I många fall saknas dock utförliga uppgifter i domarna om barnens situation. Rapporten inleds med ett material- och metodavsnitt. Därefter följer redovisningen av kartläggningens resultat i två huvudavsnitt. I det första beskrivs de fall av sexuell exploatering som påträffats i urvalen, dels sammantaget, dels uppdelat med avseende på olika typer av sexuell exploatering. I det andra avsnittet beskrivs barn- pornografibrotten generellt och det inleds med en kortfattad genomgång av kriminalstatistiken. 2 Material och metod För att påträffa sexualbrott mot barn med inslag av sexuell exploa- tering har olika urval av domar och brottsanmälningar (inklusive förundersökningar i vissa fall)5 begärts in från tingsrätter och polis- myndigheter. Urvalen har gjorts i syfte att påträffa fall med inslag av sexuell exploatering och omfattar olika tidsperioder, beroende på brottstyp. Det är således inte fråga om en totalundersökning . Eftersom det även används vissa uppgifter ur anmälningar bör det understrykas att i dessa fall är det således inte klarlagt om personen i fråga är skyldig till brott och ofta inte heller om han eller hon befunnits skäligen misstänkt.6 I framställningen nedan kommer dock beteckningen gärningsman ändå att användas. Beträffande barnpornografibrott består urvalet av samtliga domar –2002 och och samtliga anmälningar –2002.7 Urvalet när det gäller brotten förförelse av ungdom och koppleri består av samtliga domar och anmälningar –2002. Beträffande den nya bestämmelsen om människohandel för sexuella ändamål har en begäran gjorts om domar till och med och anmälningar som gjorts till och med halv- . Som ett första steg för att identifiera fall med inslag av exploa- tering bland brott rubricerade som sexuellt tvång, utnyttjande m.m. och sexuellt ofredande (som är relativt stora brottskatego- rier) gjorde BRÅ i samarbete med Riksåklagaren () ett utskick till åklagarmyndigheterna. Dessa vidarebefordrade i sin tur en för- frågan till samtliga åklagare om att kontakta BRÅ om de ärenden de handlagt som rört sexualbrott mot barn där det förekommit någon form av sexuell exploatering. 5Med de tre största polismyndigheterna, det vill säga i , och gjordes en överenskommelse om att förundersökningar generellt inte skulle omfattas på grund av det mycket stora antalet ärenden. I vissa fall då fritexten i brottsanmälan i princip saknades gjordes i stället en kompletterande ansökan om förundersökningar för dessa brott. Vissa kompletterande ansökningar gjordes även till andra polismyndigheter samt ansökningar till Landsarkiv i några fall med ärenden som överförts dit. 6En viss andel av de anmälda brotten avskrivs också med motiveringarna misstänkt oskyldig eller gärningen ej brott. 7Denna period har valts eftersom det är som det finns en speciell brottskod för barnpornografibrott (vilket infördes i samband med kriminaliseringen av innehav av barnpornografi), vilket gjort det möjligt att få fram polismyndigheternas kriminaldiarienummer för dessa anmälningar. aktuella handlingar kunde begäras in. Detta tillvägagångssätt gav dock endast kännedom om ett fåtal fall, vilket resulterade i att en kompletterande datainsamling genomfördes. Denna utgjordes av ett urval bestående av samtliga domar rörande sexuellt utnyttjande av underårig (inklusive grovt brott), sexuellt umgänge med barn, sexuellt umgänge med avkomling och sexuellt ofredande och samtliga brottsanmälningar rubricerade som sexuellt tvång, utnyttjande mm. mot person och sexuellt ofredande mot person . När det gäller våldtäkter har det faktum utnyttjats att det på BRÅ pågår en kartläggning av samtliga polisanmälda våldtäkter , 1990, 1995 och 2000. De personer som inlett kodningen av materialet har haft instruktioner att plocka ut de fall där det framkommer att det funnits inslag av exploatering.8 Ur samtliga urval har därefter de fall sorterats ut där det funnits inslag av sexuell exploatering.9 Slutligen har uppgifter om de fällda gärningsmännen totala brottsbelastning inhämtats ur lagförings- registret. Uppgifter ur de aktuella domarna och anmälningarna som avser dels fall med inslag av sexuell exploatering, dels barnpornografi- brotten har kodats in i ett statisktprogram enligt ett kodschema och har därefter bearbetats och kategoriserats. Med det externa bortfallet avses de domar och brottsanmälningar som begärts in men som av någon anledning inte skickats in till BRÅ. Det externa bortfallet beträffande domarna uppgår till mindre än en . Det är ett lågt externt bortfall även när det gäller anmälningarna, det uppgår till . 8Ungefär av våldtäktsanmälningarna hade hunnit kodas vid tillfället för denna kartläggnings slutförande. 9När det gällde urvalet av domar måste det också för vissa brott göras en sortering av vilka mål som avsåg målsägande under . Med det interna bortfallet avses de uppgifter som saknas i de in- komna handlingarna. Det varierar relativt mycket mellan olika domar. Därmed finns också en risk att sådana uppgifter saknas som behövs för att bedöma om det funnits inslag av exploatering eller inte. Beträffande anmälningarna i det urval som begärts in saknas det i relativt många information som gör det möjligt att bedöma huru- vida fallet haft inslag av sexuell exploatering eller inte.10 I de anmäl- ningar där det framgår att det funnits inslag av sexuell exploatering saknas också i många fall vissa uppgifter. Med tanke på kartläggningens syfte, det vill säga att beskriva olika former av sexuell exploatering så medför dock det interna bortfallet inte ett så stort problem. Utifrån resultaten av denna kartläggning går det inte att dra slut- satser om huruvida de mönster som framträder kan förmodas se likartade ut bland fall som inte anmäls till polisen. Sexualbrott är brott med stora mörkertal och hör till de mest integritetskränkande brotten. I betänkandet av uppges att offerundersökningar visat att endast mellan av de personer som uppgett att de utsatts för sexualbrott anmält detta till polisen (SOU 2001:14). En annan uppskattning är att 12 pro- cent polisanmäler att de utsatts för sexualbrott (BRÅ, 2001). Det kan också nämnas att grova sexualbrott mot barn (, 1998) och mer specifikt sexualbrott mot barn med inslag av sexuell exploatering (ECPAT, 2001) har stora mörkertal. I en nyligen publicerad studie från framgår också att av ett trettiotal barn som blivit utnyttjade i barnpornografi hade inget av dem spontant berättat om övergreppen (och , 2003). 10 I fall då det står mycket lite i den så kallade fritexten i anmälan hänvisas ofta till skrivelser och annat material, vilket emellertid inte varit möjligt att begära in i efterhand. I samband med resultatredovisningen är det viktigt att påminna om syftet – att beskriva olika typer av sexuell exploatering av barn i genom en kartläggning av fall som kommer till rättsväsen- dets kännedom. Beskrivningen görs framför allt i form av typfalls- beskrivningar och baseras huvudsakligen på uppgifter ur de fällande domarna. Vissa kommentarer görs även när det gäller uppgifter ur brottsanmälningarna, det vill säga ur anmälda fall som inte lett till fällande dom (för att det inte ska ske någon överlappning av de båda källorna), på grund av det relativt stora interna bortfallet är dock beskrivningarna av dessa anmälda fall begränsade. finns till exempel enbart ett fåtal uppgifter om den misstänkta gärnings- mannen men inte om offret och vice versa. Redovisningens struktur gör dels att samma typer av fall beskrivs under olika rubriker, dels att det blir en viss överlappning mellan de fall som redovisas i avsnittet om fall med inslag av sexuell exploa- tering och de fall som redovisas i avsnittet som behandlar kartlägg- ningen av barnpornografibrott generellt. Inledningsvis bör det sägas något om gränsdragningsproblematiken gentemot sexualbrott mot barn som har inslag som gränsar till exploatering och brott som kan betecknas som försök till exploa- tering. Nedan beskrivs kortfattat de typer av fall som gränsar till sexuell exploatering men som bedömts falla utanför definitionen. De ingår således inte i beskrivningarna av exploateringsfallen i avsnitten som följer.