sou · GSB353d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Den migreringen kräver naturligtvis fler mantimmar och innebär en högre osäkerhetsgrad, vilket leder till högre kostnader och för migrering. Det är oerhört viktigt att förstå att dessa bärare befinner sig i ett aktivt tillstånd av förfall och att ju längre vi väntar desto fler förlorar vi och desto dyrare blir det att rädda dem som finns kvar för eftervärlden. SLBA har gjort beräkningar på andelen bärare som bäst lämpar sig för robotiserad respektive migrering, detta framgår av annex 12. Kostnadskalkyler granskas närmare i avsnitt 12.3.3. Sedan starten har SLBA drivits mer som ett bibliotek än som ett audiovisuellt arkiv. Teknikresurserna har i huvudsak koncentre- rats mot att ta fram påseendekopior och att konservera arkivets originalmaterial. I och med det växande antalet bärare och format har det nu blivit klart att teknikprioriteringar måste göras inom två nyckelområden: äldre uppspelningsapparatur och nyare mediahante- ringssytem. Äldre AV-utrustning kräver specialistkunskap i form av utbildade och motiverade tekniker som kan sköta, serva och modifiera utrustning som migrationsprocessen pågår. Det finns endast ett fåtal personer som besitter denna speciella kunskap, varav ett flertal har pensionerats eller är på väg att uppnå pensionsåldern. Erfarna service- och driftstekniker när det gäller äldre AV- teknik finns främst hos SVT, SR, UR, Filmteknik och SLBA. De borde vara de mest eftersökta.Många är tyvärr tvungna att dra sig tillbaka på grund av brist på långsiktiga beva- randestrategier vid dessa institutioner. Alternativet är yngre elektroingenjörer som saknar erfarenhet av äldre teknik. Dessa personer riskerar emellertid att låsa sin karriär genom att ägna åratal av arbete endast åt gammal teknik. De måste ges någon form av incitament, en morot i form av en möjlighet till personlig utveckling som kan användas även när ett migreringsprojekt är slutfört. Bara att hålla liv i gammal utrustning är nog inte lockande nog, att få tänka i helt nya tekniska banor kan dock vara ett lockbete. Ett större utvecklingsprojekt som använder betydande delar av sin budget till ingenjörstekniskt nyskapande borde rimligen involvera tekniska högskolor och högteknologiska företag. Vilket i sin tur borde utgöra en lockande utmaning för yngre elektroingenjörer. Att bygga upp och arbeta med mediahanteringssystem kräver andra kunskaper och färdigheter än de tidigare nämnda. I och med informationsteknikens intåg hos broadcast-industrin blev det uppenbart att många vinster skulle kunna göras den vägen när det gäller åtkomst- och bevarandeteknik, också för SLBA. startade SLBA ett projekt med att digitalisera Svensk Filmindustris gamla nyhetsfilmer (SF-Journalerna), vars främsta syfte var att öka deras (liksom andra liknande samlingars) offent- liga tillgänglighet, men även för att skaffa sig nya erfarenheter och lärdomar inför framtida bevarandelösningar. Ur detta embryo växte SLBAs nuvarande system för masslagring fram. Detta system (beskrivet i 12.2) är väldimensionerat och robust men saknar en övergripande mediehanteringsfunktion, vilket främst beror på att SLBAs organisation ännu inte hunnit anpassa sig till ett datacentre- rat audiovisuellt arbetsflöde. Ett sådant mediehanteringssystem är också svårt att rymma i en budget som i huvudsak täcker drifts- kostnader. Interna personalförflyttingar vad beträffar yrkeskom- petens bedöms inte kunna skapa tillräckliga marginaler för nödvän- diga utvecklings- och inköpskostnader. Även om mycket redan är gjort finns det en del viktiga luckor i de kompetensförutsättningar som erfordras för att framgångsrikt bevara och tillgängliggöra innehållet i SLBAs arkiv. Dessa innefattar bl.a. effektiv behandling av mediafiler, intag, katalogisering, spårning, kopiering, spridning och livslängdsfrågor. IT-centrerad audiovisuell hantering har bara funnits i , vilket gör denna nya yrkeskunskap svår att definiera. En konverge- ring (både tekniskt och mentalt sett) mellan audio/video- och IT- folket har vuxit fram. Det finns emellertid en risk att personerna inom respektive område inte blir tillräckligt motiverade att utveckla sig inom det för dem nya området, särskilt om inte ledningen iden- tifierar problemen och fyller kunskapsluckorna. En förändring av den yrkeskunskapsmässiga balansen inom SLBA är nödvändig, det gäller också nya kunskapsområden som SLBA ännu inte tagit till sig. Balansförskjutningen handlar främst om att flytta fokus från manuellt till automatiserat arbete. För att lyckas med detta måste fler IT- och ingenjörstekniskt kunniga personer finnas inom orga- nisationen, som ledning måste besitta nödvändiga insik- ter för att kunna hantera förändringar och därmed sammanhäng- ande processer. När det gäller nya yrkesområden ger Library of Congress webb- sida för lediga jobb en viss insikt, där söker de minst fyra typer av bibliotekarier: Preservation Specialist, , Administrative och Acquisition Specialist, annonserna kan ses som exempel på bibliotekariefunktionens förändrade karaktär. diskuteras ofta inrättandet av speciella IT-bibliotekarier. Funktionen är svår att definiera, men bör rimligen handla om någon med erfarenhet av traditionellt bibliotekariearbete kombine- rat med praktisk erfarenhet från databaser och arbete med IT- system. Med andra ord någon som kan spåra och följa innehåll och metadata inom IT-systemen och även föreslå/utföra problem- lösning. Ett annat exempel på nya kunskapsområden inom IT-industrin är s.k. digital conversion specialists (specialister på digital kon- vertering). Detta blir säkert en vanlig funktion inom migrations- processen, vilken SLBA redan har erfarenhet av. Sådana specialister optimerar den viktiga konverteringsprocessen, levererar bästa möjliga kvalitet, de deltar aktivt i valet av logiska format och parametrar, och skickar de nya digitaliserade kopiorna till sin slut- liga destination. Eventuellt kopplar de även metadata till innehåll. För att kalkylera kostnaderna för migrering (förutom behov av investeringar i gammal och ny utrustning, personalkostnader etc.) måste man känna till antalet inspelade timmar, kvalitetsnivå, digita- liserings- och lagringskostnader i stort. Mängden av mantimmar är avhängig samlingarnas storlek och möjligt utfall av urvalet. De valda kvalitetsnivåerna måste motsvara arkivets nuvarande och förväntade framtida syften. Kostnaderna för digitalisering måste också inkludera kostnader som normalt sett är dolda inom organi- Lagringskostnaderna är dynamiska i så måtto att desjun- ker . Digitalisering och masslagring är dyrare, men för- väntas fördubbla användningen av ett objekt.6 Ett intressant påstående som emellertid i första hand gjorts med broadcast-företagen i åtanke och i en jämförelse mellan en-för- en-migrering och digitalisering/masslagring. Om materialet sedan antas ha en livscykel och en beräknad användning under denna livs- cykeln, då kommer den digitaliserade kopian troligen att visa sig bli billigare under livscykeln på grund av ökad användning och alltså ge en lägre kostnad per användningstillfälle. Broadcast-företagen genererar generellt sett högre intäkter per enskilt objekt. Det blir svårt för SLBA, i egenskap av nationellt arkiv som sällan genererar intäkter från sina samlingar, att direkt utnyttja denna möjlighet. Hur lång skall livslängden på ett program i SLBAs sam- lingar vara? Enligt uppdraget finns ingen tidsbegränsning. De största vinsterna med en digitalisering är att det ger SLBA en rimlig chans att bevara samlingarna innan de förstörs, samt att minska framtida (digitala) migreringskostnader. Som tidigare nämnts har SLBA gjort beräkningar om vilka bärare som bäst lämpar sig för robotiserad respektive migrering (se annex 12). Där redovisas uppskattade kostnader per teknik- kategori, format och totalt. Dessa beräkningar bygger på en del antaganden och innehåller därför ett antal osäkerhetsfaktorer, men de ger i alla fall en indikation på bärarnas nuvarande kondition och på vad det kommer att kosta att migrera dem. Ett antagande är att migrering i genomsnitt kommer att bli så dyr som robotiserad sådan. Den kalkylmodell som SLBA använt bygger på erfarenheterna från det migreringsprojekt som pågått . I detta projekt har material på VCR-format migre- rats till Digital Betacam- och DVC-PRO-formaten. I snitt arbetade 1,75 anställda med detta och kostnaden har beräknats till . Denna siffra har använts för beräkning av kostnader för migrering. Det finns också en beräknings- modell för robotiserad migrering eftersom SLBA har en digital inf- rastruktur i form av ett system för masslagring. Denna modell är emellertid inte lika tillförlitlig eftersom SLBA inte har erfarenhet av att migrera analogt material med detta system. 6 PRESTO dokument: PRESTO-WP3-INA-001218: Existing and . utgörs av och de beräkningar som Library of Congress gjort. PRESTOs beräkningar grundar sig tills vidare på en enkät som besvarades av tio av de största broadcast-arkiven i . Det finns två saker man bör känna till om de rön som framkommit: 1)Utgångspunkten (och målet) är material av mycket hög kvali- tet, vilket avviker från SLBAs förutsättningar. 2)Rapporten påpekar att en stor del viktiga detaljer saknas i materialet, vilket kan vara en felkälla. Å andra sidan uppvägs detta av det faktum att ett rimligt genomsnitt uppnåddes. Rapporten betraktas allmänt som en god indikation på verkliga kostnader för migrering av broadcast-arkivens material. SLBA har besökt The Library of Congress och diskuterat deras planer för ett National Audiovisual Conservation Center (se 12.2), vars kostnadsberäkningar också har använts av SLBA. Deras insti- tutionella målsättningar ligger också närmare SLBAs än broadcast- arkivens, vilket kastar nytt ljus över kvalitets- och kvantitets- frågorna. Att dessa två frågor påverkar kostnaderna på ett av- görande sätt framgår tydligt i annex 12 och 13. 9, 10 och 11 kommer från SVT, SRF och TV4 och har också karaktären av uppskattningar. Diskussionerna inom SLBA utredningens teknikgrupp visar att SVT och TV4 har baserat sina beräkningar på det som framkommit av PRESTOs enkätunder- sökning7 och sedan justerat siffrorna i relation till uppskattade svå- righetsgrader och vinster från automatisering. SRF har gått ett steg längre i så måtto att man detaljkalkylerat både investerings- och driftkostnader. 13 visar en jämförelse som använder PRESTOs, SVTs, SRFs, TV4s och SLBAs beräkningsmodeller direkt tillämpade på SLBAs arkivsamlingar. 7 PRESTO dokument: PRESTO-W2-BBC-001218: Archive Preservation and Exploitation Requirements. Generellt förhållande datahastighet och datamängd Källa: PRESTO dokument: PRESTO-WP3-INA-001218, Created by de com- pression – Mars 1998 Nedan visas några beräkningar av datakvantitet vid olika kvalitets- nivåer och resulterande kostnader för datalagring baserade på siff- ror från SLBAs befintliga system för masslagring av data. Tre no- minella kvalitetsnivåer för ljud och video har valts representerande tre olika ändamål; ett för påseende (sökning), ett för sändning och ett för produktionsändamål. Vi har valt dem som kategoriska representanter och som jämförelseobjekt, men de är på intet sätt bundna till dessa kvalitetsnivåer. Det är i realiteten fullt möjligt att justera dem uppåt eller nedåt. Datamängd per lagrad timme video vid tre olika kvalitetsnivåer. MPEG-1 @ 1.5 Mbit/s (Jämförbar med referens- påseendekvalité) MPEG-2 @ /s Long (Jämförbar med sändningskva- MPEG-2 @ /s I frame only (Jämförbar med produktions- Datamängd per lagrad timme ljud vid tre olika kvalitetsnivåer. MPEG-1 layer-3, /s (Jämförbar med referens- påseende- kvalité) BWF 16 bit,48 KHz (Jämförbar med sändningskvalité) BWF 24 bit,96 KHz (Jämförbar med produktionskvalité) SOU 2004:53 Bilaga 2 Datamängd vid ackumulerade timmar vid tre olika kvalitetsnivåer MPEG-1,1.5 Mbit/s MPEG-2,/s MPEG-2,/s layer-3, /s 16 bit,48 KHz 24 bit,96 KHz Lagringskostnader i befintligt system för masslagring, med backup- kopia lagrad på annan plats. De slutsatser som dragits här ovan i SLBAs befintliga mass- lagringssytem visar tre kostnader per GB-scenario. En för den konfiguration systemet har (/GB), en andra för syste- met med fullt utnyttjad bandrobot (13,/GB) och en tredje för enbart bandlagring (5,/GB). Dessa belopp används i nedanstående kalkyl därför att de utgör värdefulla basfakta. Notera också att när storskalig migration väl sker kommer två faktorer definitivt att sänka lagringspriserna; större och mer kostnadseffektiv lagringsutrutning samt med tiden sjunkande lag- ringspriser per GB. 1.5 Mbit/s @ 1.5 Mbit/s 3 (MP3) 16bit/48 KHz 24bit/96 KHz 3 (MP3) 16bit/48 KHz 24bit/96 KHz aJämförelsepris, VHS: /timme bJämförelsepris, DVCPro: /timme cJämförelsepris, DigitalBetacam: /timme dJämförelsepris, QIC: /timme eJämförelsepris, CD-R: /timme Rent allmänt finns det två aspekter av SLBAs samlingar som talar för en reducering av den tid som krävs för att migrerera bärarna: 1)Absolut optimerad kvalitet kommer inte att vara nödvändig. Smärre förluster, t.ex. i bandbredd eller som tillfälliga dropouts, kan accepteras. 2)Det stora antalet bärare och deras långa speltider lämpar sig mycket väl för automation och reducerad hantering. Detaljkalkyler har inte gjorts för speciella format. Detta är ett omfattande område som kräver mer kunskap om grundförutsättningarna. Ett undantag utgörs av SLBAs 1/4-tums ljudband (open-reel) vilka har egenskaper som starkt skiljer sig från de traditionella studio- och masterband som SR lagrar. SLBA har ungefär inspelade på band med en speltid vardera. De är 4-spårsband på varje spår och en bandhastighet /sek. SLBA har kommit fram till att samtliga fyra spår skulle kunna överföras med åtminstone dubbla bandhastigheten, och att en person manuellt skulle kunna sköta 12 bandspelare . Detta måste kompletteras med en ljudingenjör och möjligen någon som hanterar metadata. En sådan lösning skulle reducera tiden för migrering betydligt. Datalagring kräver betydligt mindre utrymme än traditionell lagring av ljud eller video. Det är dyrt att upprätthålla rätt arkiveringsklimat och bästa möjliga bevarandevillkor på året-runt- basis. SLBA betalade enbart för detta, . Om databärare skall lagras on-line, eller near on-line, måste de lagras i ett speciellt datorrum som också kostar en hel del. Datalagring förväntas emellertid bli allt mindre utrymmeskrävande . Inga särskilda kalkyler har gjorts av utrymmesbehov för ett tänkt överföringsprojekt. Mängder av maskiner kräver emellertid stora utrymmen, speciellt med tanke på att de regelbundet måste genomgå service och underhåll. PRESTO document: PRESTO-WP3-INA-001218: Existing and PRESTO document: PRESTO-W2-BBC-001218: Archive Preservation and Exploitation Requirements Studio Encoding Parameters of for Standard 4:3 and Wide-Screen 16:9 Aspect Ratios Interfaces for Video in 525-Line and 625-Line Television Systems Operating at the 4:2:2 Level of Recommendation ITU-R BT.601 Society of Engineers SMPTE 314M-1999 Structure for DV-Based Audio, Data and Compressed Video 25 and /s / International Electrotechnical Commission ISO/IEC 11172 (MPEG-1) Information technology -– Coding of moving pictures and associated audio for digital storage media at up to about /s / International Electrotechnical Commission ISO/IEC 13818 (MPEG-2) Information technology Generic coding of moving pictures and associated audio information report: Archives in Digital Broadcasting SPG 03-12602_E, Magnetband - förhållande antalet inspelade timmar och videoformat 1"B LP 1" A-format ospec. U-matic LB + HB 1"B (standard) 0,2" videoband VHS +VHS-LP + S- 1/2" olika format Inspelningar på videoband är 1.434 542 tim Magnetband - förhållande antalet inspelade timmar och ljudformat Ljudspole 1/4" 7- QIC 2,5MByte Ljudspole 1/4" 4- Ljudspole 1/4" Ljudspole 1/2" är 3.046 045 timmar Statens ljud- och bildarkiv / SLM Bedömningar av kvalite och funktion 1 - 3 Går ej att uppbringa Finns fortfarande på olika institutioner Mycket arbete och kostsamt Förväntad och bra kvalite Tekniska bedömningar av åldringsproblem på arkivinspelningar - Rörlig bild (videoband/bildfiler/film) Bedömingar av kvalite och funktion 1 - 3 1" EL 3400 1" EL 3402 1" A-format ospec. Scotch / mfl. 1/2" 1/2" 1/2" 1"B, BCN LP 1"B, BCN LP 1"B, BCN LP 1"B, BCN 2,7 TByte x2(1 kop) MPEG 1 + WMA Statens ljud- och bildarkiv / SLM Bedömningar av kvalite och funktion 1 - 3 Går ej att uppbringa Finns fortfarande på olika institutioner Mycket arbete och kostsamt Förväntad och bra kvalite Tekniska bedömningar av åldringsproblem på arkivinspelningar - Ljudinspelningar (AV) Bedömingar av kvalite och funktion 1 - 3 Ljudspole 1/4" 7kanal Ljudspole 1/4" 4-kanal Ljudspole 1/4" 4-spår Ljudspole 1/4" ljudb. Ljudspole 1/4" ljudb. Ljudspole 1/2" ljudb. Ljudspole 1" ljudb. Ljudspole 2" ljudb. Vinyl LP / EP- skivor Acetat (78or) LJUD och AV - optiska inspelningar Ljudfiler mp3, waw mfl Bandkvalite med åldringsymptom: SVT 1982 - 1983 1 - Mycket dåligt, banden slammar, omkopiering SLBA - SFI, F -serien mfl 2 - Bandet kärvar i kassetthuset, tendenser till slamning, osäker kvalite 3 - Bra och förväntad avspelningskvalite LB (LowBand) Fröken ljudkanal , på SVT Anmärkningar: (olika tendenser och yttringar) Bild och ljudkvalite´, åldringsproblem, maskinproblem TV1 83/2789 Problem spolning bakåt, kärvar, bild bra, tendenser till slamm TV1 83/2785 Kärvade gick ej att spola bakåt, Bilden bra (slammade vid stopp) TV1 83/2970 Bandet kärvar vid spolning.Tendenser till slamm, Bilden bra TV1 84/576 TV1 84/577 Bandet kärvar hög friktion. Bakad fungerar OK, mycket dropouts. TV1 84/578 Bandet kärvar hög friktion. Bakad fungerar OK, mycket dropouts. TV1 84/579 TV1 84/594 Bandet kärvar vid spolning. TV1 84/606 Bandet kärvar, tendens slammning, bilden bra TV1 84/656 Spolade bra på VP5040, missljud vid spolning TV1 84/657 Bakad fungerade bra, mycket dropouts i början TV1 84/658 Bakad fungerade bra. TV1 84/659 TV1 84/666 Friktionsproblem vid spolning sedan bakning fungerat OK "mycket dropouts" TV1 84/667 Friktionsproblem vid spolning, missljud TV1 84/681 TV1 84/682 Tendenser till problem vid spolning TV1 84/695 TV1 84/696 TV1 84/702 TV1 84/703 Friktionsproblem vid spolning sedan bakning fungerat OK "mycket dropouts" TV1 84/741 Friktionsproblem vid spolning. TV1 84/742 TV1 84/796 TV1 84/797 TV1 84/841 Bandet kärvar vid spolning. TV1 84/862 Tester av U-matic kassetter (SVT- och SLBA-inspelningar) efter bakning fungerade (tot 6 st bakades alla fungerade) ca antal i arkivet - motsvarar sämsta kvalite "slamning och friktionsproblem - - osäker kvalite behöver omkopieras - fungerar bra, förväntad normal kvalite Tester av åldringsfenomen på U-matic kassetter 1 - motsvarar sämsta kvalite "slamning och friktionsproblem - omedelbar ätgärd" 2 - osäker kvalite behöver omkopieras 3 - fungerar bra, förväntad normal kvalite Testade (antal) Testade (antal) 1"B (BCN) 1"B (BCN LP) MPEG2 (DVD) MPEG1 (VCD) 1/2" 1/2" Bildkvalite´ 625 i % TV-system : 625 linjer maximal kvalite´ Linjeupplösning - färg/svartvit - SACD (Super Audio) PCM 24//s 1/4" hast /sek DAT 16/48 kHz 1/4" hast /sek CD 16/44,1 kHz MPEG L3 (MP3) DAT 16/32 kHz 1/4" hast /sek MPEG L2 112kb/s 1/4" hast 9,5cm/sek 1/4" hast 4,75cm/sek 1/4" hast 2,37cm/sek UPPSKATTNING UTIFRÅN ETT TOTALPERSPEKTIV. ALLT SKA DIGITALISERAS TILL BÄSTA MÖJLIGA KVALITÈ Tabell innehåller Nyckeltal från PRESTO och BBC 5 till banden genomsnitt Påseende / många kopior SLBA stäms av med SLBA Nya lagringsmedier och s system (kostnad som sjunker) 1 220 625 000 UPPSKATTNING MED FÖLJANDE ANTAGANDEN: 1.För vissa bandtyper kan effektivare metoder hittas för digitalisering inom vissa formatgrupper kan vara dubletter 4.Nya lagringsmedia och system tas inte med i beräkningen Påseende / många kopior SLBA Nya lagringsmedier och s system (kostnad som sjunker) 1(3) Beräkningsgrund för kostnadsuppskattning av digitalisering av SRFs ljudarkiv Det kan tyckas förvillande att olika arkiv har olika nyckeltal för digitalisering av samma typ av bärare. Orsakerna till detta är flera: En viss typ av bärare har haft flera olika tillverkare. De specifika egenskaperna hos varje fabrikat påverkar tiden för digitalisering. Som exempel kan nämnas analoga ¼ tums band där vissa modeller av band från och behöver en tidsödande förprocess (sk bakning) medan andra modellen kan användas direkt som de är.. Sammansättningen av band i ett arkiv varierar mycket. Så har t.ex. i princip inga av de mest krävande banden, vilket gör att kostnaden per överförd timme blir lägre än hos andra arkiv. Graden av för-katalogisering är också en viktig faktor. Om lite möda behöver läggas på katalogisering vid digitaliseringen, sjunker kostnaden avsevärt eftersom katalogisering är en tidsödande process. Katalogerna hos SRF har byggts upp , där man konsekvent beskrivit innehållet på skivor och band. Detta har SRF stor nytt av i digitaliseringsarbetet. Visserligen måste viss kompletterande katalogisering ändå utföras, men insatsen är ändå begränsad. Metoderna för själva överföringen förfinas kontinuerligt, vilket betyder att vi kan dra nytta av erfarenheter och misstag som andra redan hunnit göra. Men det får inte tolkas som om man därigenom kan kapa kostnader genom att ytterliggare uppskjuta en massdigitalisering. Tvärtom inträffar det att ju vi nu väntar, desto svårare blir det att genomföra en löpande band-digitalisering eftersom kvaliteten på medierna sjunker. Det betyder att det blir mer handpåläggning i processen ju längre vi väntar och därigenom högre kostnader. I beräkningarna från SRF finns två scenarior; ett baserat på traditionell avspelning och ett där ny teknik och nya metoder används. För den sistnämnda har vi gjort detaljerade uträkningar på tidsåtgång, investeringsbehov, löpande underhåll, stödfunktioner och lokalkostnader. Trots vår ambitionsnivå måste siffror och belopp betraktas med en stor nypa salt eftersom det finns en rad osäkerhetsfaktorer: 1.Den exakta mängden material är okänd. För att få visshet skulle en total inventering behövas, i sig en mycket stor och kostnadskrävande insats. 2.Den exakta mängden överfört material per arbetat timme. Vi kan luta oss på tidigare erfarenheter från andra arkiv, men förblir ändå osäker. 3.Verkningsgrad i processen. Det finns antagligen moment som vi inte känner som kommer att kräva tid av personalen. 4.Insatsen för att katalogisera. 2(3) För at den digitaliseringsprocess ska vara meningsfull måste ett antal grundstenar finnas i organisationen. En grundinvestering har redan gjorts hos SRF. 2.System för tjänster, tillgänglighet och säkerhet. Alla in- och utleveranser samt all access till ett digitalt arkiv måste ske genom ett regelverk. Detta regelverk implementeras som ett datorsystem, ofta kallat MAM (). 4.Drift, förvaltning och underhåll I de kostnadsberäkningar som vi presenterar är ovan angivna funktioner inte inkluderade. Det är troligt att kostnaden för dessa uppgår till ett antal 10-tals miljoner i investering samt en driftskostnad på . Här är osäkerheten mycket stor vilket minskar siffrornas relevans i sammanhanget. Sammantaget kan man säga att de presenterade beräkningarna endast tjänar som en fingervisning och därför endast kan betraktas som ett försök att hitta en nivå för ett kommande arbete. Frågor och kommentarer kring det presenterade materialet kan ställas till undertecknad. e-post: Tel: 3(3) Innehåll och uppskattade kostnader för migrering av ljudarkiven som förvaltas av UPPSKATTNING UTIFRÅN ETT TOTALPERSPEKTIV. ALLT SKA DIGITALISERAS TILL BÄSTA MÖJLIGA KVALITÈ Tabell innehåller Nyckeltal från egna uträkningar (baseras på tidigare erfarenheter samt uppgifter från Presto) Kostnader för administration, selektering, underhåll mm är för de stora mediagrupperna inkluderat (Analoga 1/4"-band, DAT, CD, Vinyl) Analoga 1/4"-band Tillkommer: System för datalagring, tjänster, administration och säkerhet, samt drift och underhåll av dessa UPPSKATTNING MED FÖLJANDE ANTAGANDEN: 1.För vissa bandtyper kan effektivare metoder hittas för digitalisering.