sou · GSB3113 · 2005-01-01 00:00:00 — Utveckling av god företagshälsovård – ny lagstiftning och andra åtgärder SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Regeringen beslutade om direktiv (dir. 2003:87) som gav en särskild utredare i uppdrag att överväga vissa frågor om företagshälsovård. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2003:180) förlängdes utredningstiden till samt föreskrevs att utredningsuppdraget ska redovisas i ett samlat betänkande. Genom beslut förordnades chefsjuristen vid till särskild utredare. Till experter i utredningen förordnades f.d.överläkaren , professor emeritus , verkställande direktören , Föreningen Svensk Företagshälsovård, avdelningsdirektören , Statskontoret, kanslirådet , Socialdeparte- mentet, ämnessakkunniga , utbildningsdeparte- mentet, departementssekreteraren , Finansdeparte- mentet, departementssekreteraren , Näringsde- partementet samt kanslirådet , Näringsdeparte- mentet. ersattes av ämnes- sakkunnige och från samma datum av ämnesrådet . ersattes av avdelningsdirektören . Till utredningen har knutits en referensgrupp med repre- sentanter för arbetsmarknadens parter. Till denna förordnades , , , Arbets- givarverket, , , , , , , , . ersattes av , Teknikföretagen, och fr.o.m. har deltagit i gruppens arbete i stället för . Samråd har, vad gäller konsekvenser för små företag, skett med (). Som sekreterare i utredningen förordnades fr.o.m. den 3 novem- ber 2003 utredningschefen och fr.o.m. jur.kand. Utredningens assistent har varit . Utredningen, som antagit namnet företagshälsovårds- utredning, får härmed överlämna betänkandet Utveckling av god företagshälsovård – ny lagstiftning och andra åtgärder. Utredningen har härmed slutfört sitt uppdrag Företagshälsovårdens utveckling ur lagstiftnings-, ägar- och partsperspektiv ......................................... Ohälsan i arbetslivet – sjukfrånvaron och dess orsaker.... Allmänt om ohälsan................................................................. Vad beror ökningen på?........................................................... Rättslig reglering – skyldighet att anlita m.m. ....................... 4.1.2 Skyldighet att anlita företagshälsovård.......................... 4.1.3 Definition av företagshälsovård – expertresurs............. 4.1.4 Företagshälsovårdens inriktning.................................... 4.1.5 Hur ska man kunna styra vad företagshälsovården ska syssla med? Kollektivavtal om företagshälsovård....................................... nr 161 om företagshälsovård .................. Innehållet i konventionen............................................. Genomförandet av konventionen. EG:s ramdirektiv om arbetsmiljö ............................................ 4.6Beskrivning av företagshälsovårdsbranschen och dess Utvecklingen efter 1992 ............................................. 4.6.2 och enheter........................................... 4.6.3 Antal anställda och åldersfördelning ......................... 4.6.6 Vad efterfrågar kunderna och hur ser dialogen med företagshälsovården ut?...................................... 4.6.7 Värdering av det branschen levererar......................... Arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet ............. Sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen ...................... Hälso- och sjukvård ............................................................... Hälsopromotion eller hälsofrämjande .................................. Utgångspunkter för ställningstaganden ............................... Det offentliga åtagandet för företagshälsovård.................... 7.4En samhällelig strategi för utveckling av Övriga aktörers ansvar........................................................... Starkare statligt engagemang för god företagshälsovård: ny lagstiftning ............................... Lag om företagshälsovård...................................................... 8.2.1 Definition av företagshälsovården och dess Godkännande av företagshälsovårdsenheter............. Krav för godkännande ................................................ Användandet av företagshälsovård.............................. 9.3Andra möjligheter att förändra de legala 9.4Andra åtgärder för att stimulera efterfrågan av god Skatterättsliga aspekter på användningen av Bakgrund och gällande rätt .................................................... Utredningens överväganden och förslag .............................. Företagshälsovårdens roll i sjukskrivnings- och Inledning – frågeställningen .................................................. Grupp- eller individperspektiv?............................................. 11.3.2 Sjukpenningperioden (och senare) ............................ Arbetslivsinriktad rehabilitering på individnivå ................... 11.4.1 Arbetsgivarens ansvar ................................................. 11.4.2 Statens ansvar .............................................................. Samverkan mellan företagshälsovården och den allmänna hälso- och sjukvården ................................. Inledning – frågeställningen .................................................. Värmlandsmodellen och samverkan inom andra 12.2.2 Samverkan inom övriga landsting .............................. 12.2.3 Finns förutsättningar för Värmlandsmodellen i Argument för samverkan....................................................... Hinder för samverkan ............................................................ Överväganden och förslag ..................................................... 12.5.1 Utgångspunkten för samverkan................................. 12.5.2 Program för samverkan .............................................. Uppskattning av rekryterings- och utbildningsbehov......... Konsekvenser för sjukvården eller annan för samhället Företagshälsovårdsutbildning samt forskning och utveckling (FoU) ...................................................... () uppdrag..................................... Den nuvarande utbildningen................................................. 14.3.4 Rehabilitering, kvalitetssäkring och projektmetodik för sjukgymnaster och 14.3.5 Magisterutbildning i ergonomi .................................. 14.3.6 och förändringsarbete – vidareutbildning för beteendevetare inom Förhållanden och synpunkter av betydelse för 14.4.1 Slutsatser av ovanstående genomgång av 14.4.3 Huvudmannaskapet för utbildningen. 14.4.4 Synpunkter från yrkesgrupper................................... 14.4.5 Om examina och högskolepoäng .............................. 14.4.6 Om uppdragsutbildning............................................. 14.4.7 Möjligheter att förlägga utbildning till universitet 14.4.8 Kompetensutveckling av anställda i Utredningens överväganden och förslag .............................. 14.5.1 Huvudmannaskap för utbildningen........................... 14.5.3 Antagningskrav och villkor under utbildningarna.... 14.5.4 Examinationsrätt och högskolepoäng ....................... Utgångspunkter för utredningens konsekvensanalyser....... Kostnadsberäkningar och finansiering av utredningens Konsekvenser för det allmänna och för enskilda och för utbudet av företagshälsovård................................................. Konsekvenser för småföretag ................................................ 15.6.1 Konsekvenser för småföretag i allmänhet ................. 15.6.2 Konsekvenser för småföretag i Konsekvenser för åtaganden enligt ...... Förslaget till lag () om företagshälsovård ......................... Ändringarna i arbetsmiljölagen (1977:1160) ........................ Bilaga 1 A–B..................................................................................... Lag om allmän försäkring Lag om medbestämmande i arbetslivet Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Utredningen har haft i uppdrag att överväga ett antal frågor om företagshälsovården och dess användande: I vilka situationer ska arbetsgivare vara skyldiga att anlita före- tagshälsovård? Bör det införas krav på någon slags kvalitetssäkring av företags- hälsovård? Var bör huvudmannaskapet för företagshälsovårdutbildning ligga och hur ska utbildningen organiseras och dimensioneras? Hur ska personalförsörjningen inom företagshälsovården säker- ställas? Hur kan företagshälsovårdens särskilda kompetens utnyttjas bättre i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen? Vilka förutsättningar finns för samverkan mellan företagshälso- vården, landstingen och ? (kapitel 1-6) Bakgrunden till utredningens tillsättande är de stora ekonomiska och sociala kostnaderna för ohälsan. Det finns förhoppningar om att företagshälsovården ska kunna bidra till förbättringar. Företagshälsovårdens samhälleliga uppdrag finns angivet i ar- betsmiljölagen (AML). Där anges att företagshälsovården är en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehab- ilitering. Av uppdraget följer att företagshälsovården framförallt förutsätts arbeta med ett grupp- eller organisationsperspektiv i syfte att förebygga ohälsa och olycksfall, snarare än ett individinriktat perspektiv med efterhjälpande frågor. I AML finns också reglerna om när arbetsgivare ska använda företags- hälsovård. Dessa regler följs emellertid inte upp. Sedan statsbidragen till fö- retagshälsovården drogs in saknas ett direkt statligt styrin- strument. Företagshälsovårdsföretagen är aktörer på en fri mark- nad. Vad företagshälsovården gör bestäms uteslutande av vad dess kunder efterfrågar. De undersökningar som gjorts visar att före- tagshälsovården ägnar uppskattningsvis hälften av sin verksamhet åt sådant som kan anses följa av uppdraget i AML. Resten av verk- samheten ägnas åt sjukvårdande verksamhet, olika former av frisk- vård (ibland benämnd hälsopromotion), livsstilsfrågor, m.m. Det kan konstateras att en del av det som marknadsförs som företags- hälsovård inte håller den kvalitet eller står för sådan kompetens som förutsetts i lagen. Utredningen har försökt kartlägga företagshälsovårdens verk- samhet och kringliggande faktorer av betydelse. Det kan konstate- ras att de huvudsakliga problem och brister på områden där före- tagshälsovården bedriver verksamhet och som har betydelse för ohälsoproblematiken, inte har med företagshälsovården att göra. Det handlar om brister i det förebyggande arbetsmiljöarbetet, i re- habiliteringsarbetet, i sjukskrivningsprocessen m.m. Klart är att åtgärder för att komma tillrätta med dessa brister är nödvändiga och behöver vidtas i alla händelser, vid sidan av åtgärder rörande företagshälsovården. Utredningen har också undersökt hur man i vissa andra länder har försökt använda företagshälsovården för att förbättra arbets- miljöarbetet och åtgärda ohälsoproblem kopplade till arbetslivet. Gemensamt för de länder som undersökts (, och ) är att alla tre har eller till har haft lagstiftade krav på arbetsgivare att anlita företagshälsovård. En slutsats som kan dras är att obligatorisk användning av företagshälsovård inte i sig är någon garanti för förbättringar utan måste kombineras med andra åtgärder, såsom krav på vilken kvalitet företagshälsovården ska ha. Det finns i dessa länder också tydliga tecken på att kraven om obligatorisk anslutning till företagshälsovården medför vissa problem. Överväganden – en samhällelig strategi för utveckling av företagshälsovården (kapitel 7) Utredningen anser att en rätt utformad och rätt använd företags- hälsovård, vilket det finns goda exempel på, har förutsättningar att bidra till förbättringar i fråga om problemen i arbetsmiljön och – mer allmänt – ohälsan i arbetslivet. Med tanke på omfattningen av ohälsoproblemen och de ofta komplexa sambanden mellan olika arbetsmiljöfaktorer och arbetsmiljöproblem, bör det finnas en expertresurs i arbetslivet för dessa frågor. Frågan är hur en sådan bäst kan åstadkommas. De senare årens erfarenheter med delvis diffus och fragmenterad verksamhet av oklar kvalitet, beroende på bristande uppföljning av om företagshälsovård och avsaknad av övergripande samhälleliga styrinstrument, pekar tydligt på att det offentliga engagemanget för en god företagshälsovård bör öka. En företags- hälsovård som ska ge verksamma bidrag till förbättringar i fråga om arbetsmiljö och ohälsan i arbetslivet kan dock inte kommenderas fram med statliga direktiv. Det är av avgörande betydelse att samt- liga berörda aktörer - staten, arbetsmarknadens parter och före- tagshälsovårdsbranschen själv - samverkar i syfte att få till stånd en mer effektiv företagshälsovård. Utredningen föreslår därmed att staten i samverkan med övriga aktörer lägger fast en långsiktig samhällelig strategi för utveckling av företagshälsovården. En utgångspunkt för strategin bör vara att företagshälsovård är en verksamhet - med ett samhälleligt definierat uppdrag – som bedrivs på en fri och öppen marknad utan offentliga subsidier. För samhällets del bör utvecklingen av företagshälsovården pri- märt ta sikte på dess roll som stöd för arbetsgivare och arbetstagare i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och i arbetslivsinriktad rehabilitering enligt reglerna i AML. Därtill kommer att företags- hälsovården också har potential att medverka till förbättringar i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Uppgifter inom dessa områden bör dock inte anses vara företagshälsovårdens huvudupp- gifter. Samverkan med den allmänna hälso- och sjukvården bör för- stärkas och utgå från företagshälsovårdens samhälleliga uppdrag. Företagshälsovårdspolitiken bör bygga på bedömningen att god företagshälsovård har potential att bli ett effektivt verktyg i arbetet för minskad ohälsa i arbetslivet. Det handlar dock om ett verktyg, inte ett mål i sig. Andra verktyg (lagstiftning, ekonomiska incita- ment m.m.) är sannolikt i vissa avseenden mer verkningsfulla med avseende på målen om god arbetsmiljö och kampen mot ohälsan i arbetslivet, och måste självklart användas. (kapitel 8-14) För genomförande av denna strategi lägger utredningen följande förslag. Utredningen föreslår att en särskild lag om företagshälsovård införs, till vilken ska hänvisas i AML. Den nya lagen lägger fast företagshälsovårdens samhälleliga uppdrag och syftar till att främja utvecklingen av god företagshälsovård. Genom införandet av lagen kan bestämmelserna om vad före- tagshälsovård är och vilken kompetens den ska ha, m.m. i AML strykas. Kvar i AML blir endast reglerna som riktar sig till arbetsgi- vare och som handlar om när företagshälsovård ska användas. Den nya lagen definierar företagshälsovårdens uppdrag och upp- gifter, med vissa modifieringar i förhållande till de nuvarande reg- lerna i AML. Sålunda ska med företagshälsovård enligt den nya lagen avses en multidisciplinär och professionellt oberoende expert- verksamhet inom områdena förebyggande arbetsmiljöarbete och arbetslivsinriktad rehabilitering, till stöd för arbetsgivare och arbetstagare i arbetet med att uppnå en god arbetsmiljö i enlighet med bestämmelserna i arbetsmiljölagen (1977:1160). Det systematiska arbetsmiljöarbetet och den arbetsanpassnings- och rehabiliterings- verksamhet som föreskrivs i 3 kap. AML lyfts fram särskilt. För att få ett genomslag av kvalitativ företagshälsovård införs ett samhälleligt godkännandeförfarande för företagshälsovårdsenheter. Godkännandet ska vara frivilligt, dvs, inte vara ett krav för att få bedriva företagshälsovårdsverksamhet, och initieras av företagshäl- sovårdsenheterna själva. För ett godkännande ska företagshälso- vårdsenheten uppfylla vissa krav i fråga om kompetens och verk- samhetens bedrivande. Ett av kraven är att enheten tillämpar före- tagshälsovårdsbranschens kvalitetssystem och har certifierats av ett oberoende certifieringsorgan. Godkännandet beslutas av Arbets- miljöverket genom den företagshälsovårdsnämnd som föreslås inrättad hos verket. Godkända företagshälsovårdsenheter registre- ras hos verket. Det blir de godkända företagshälsovårdsenheterna som staten främst kommer att hänvisa till när det talas om företagshälsovård i annan lagstiftning, i tillsynen av , i samband med sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen samt i fråga om samverkan mellan företagshälsovården och den allmänna hälso- och sjukvården. Den föreslagna företagshälsovårdsnämnden får en nyckeluppgift i den strategi som föreslås för utveckling av företagshälsovården. Nämnden ska som nämnts ansvara för godkännandet av företags- hälsovårdsenheter, men också vara det forum för dialog som behövs för utveckling av företagshälsovårdspolitiken, med avseende på företagshälsovårdens samhälleliga uppdrag, utbildnings- och forsk- ningsfrågor m.m. I nämnden ska företrädare finnas för arbets- marknadens parter, företagshälsovårdsbranschen, och Försäkr- ingskassan. Åtgärder för ökat användande av företagshälsovården Utredningen föreslår inte något krav om obligatorisk användning av företagshälsovården. Utredningen pekar på ett antal tungt vägande argument mot en sådan reglering. Däremot föreslår utred- ningen ett tillägg i AML som tydliggör att arbetsgivare i samband med det systematiska arbetsmiljöarbetet ska bedöma behovet av extern experthjälp såsom en företagshälsovårdsenhet för att upp- fylla lagens krav. I AML tydliggörs också möj- ligheter att i ett föreläggande om användande av företagshälsovård föreskriva att en av godkänd företagshälsovårds- enhet ska användas. Skatterättsliga aspekter på användningen av företagshälsovård Utredningen föreslår att avdragsrätten för näringsidkare för före- tagshälsovård i inkomstskattelagen fortsättningsvis ska knytas till användandet av en godkänd företagshälsovårdsenhet enligt den nya företagshälsovårdslagen. Utredningen föreslår att ges anvisningar om att godkända företagshälsovårdsenheter bör användas om det behövs fördjupade arbetsförmågebedömningar eller utredningar om rehab- iliteringsbehov. Samverkan mellan företagshälsovården och den allmänna hälso- och sjukvården Utredningen anser att staten bör stimulera samverkan i de frågor som utgör företagshälsovårdens samhälleliga uppdrag, dvs. före- byggande arbetsmiljöarbete och arbetslivsinriktad rehabilitering. Utredningen föreslår att regeringen inrättar en arbetsgrupp med representanter för landstingen och företagshälsovårdsbranschen. Arbetsgruppen ges i uppdrag att ta fram ett samarbetsprogram, med förslag till riktlinjer för samarbete mellan godkända företags- hälsovårdsenheter och landstingen samt ett modellavtal för regler- ing av bl.a. landstingens tillhandahållande av medicinsk service till de godkända företagshälsovårdsenheterna. Målsättningen ska vara att alla godkända enheter som så önskar ska kunna teckna avtal med . Utredningen konstaterar att företagshälsovårdsbranschen behöver nyrekrytera personal i så betydande omfattning att utbildningskapaciteten måste ökas. Trots att en del av de nyrekryterade kan förmodas komma från den allmänna hälso- och sjukvården, ser inte utredningen någon anledning för staten att försöka styra personaltilldelningen till företagshälsovården. Företagshälsovårdsutbildning samt forskning och utveckling Utredningen föreslår att ALI:s huvudmannaskap för företagshälso- vårdsutbildningen slås fast i institutets instruktion. Ansvaret gäller planering, dimensionering, innehåll i, utveckling och utvärdering av företagshälsovårdsutbildningarna. I detta arbete bör institutet sam- verka med den företagshälsovårdsnämnd som föreslås inrättad hos . Institutet ska kunna anlita andra utbildningsan- ordnare för utförandet av företagshälsovårdsutbildning. Utredningen pekar på behovet av forskning om företagshälso- vård och föreslår att regeringen ger i uppdrag att planera och starta ett arbete med FoU om företagshälsovård. lag () om företagshälsovård Härigenom föreskrivs följande. Lagens ändamål samt definitioner 1 § Denna lag har till ändamål att främja utvecklingen av god företagshälsovård. 2 § Med företagshälsovård avses en multidisciplinär och profes- sionellt oberoende expertverksamhet inom områdena förebyggande arbetsmiljöarbete och arbetslivsinriktad rehabilitering, till stöd för arbetsgivare och arbetstagare i arbetet med att uppnå en god arbets- miljö i enlighet med bestämmelserna i arbetsmiljölagen (1977:1160). Av särskild betydelse är därvid det systematiska arbetsmiljöarbetet och den arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet som före- skrivs i 3 kap. den lagen. Med företagshälsovårdsenhet avses den organisatoriska enhet som bedriver företagshälsovård. 3 § I 3 kap. 2 b § arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmel- ser om arbetsgivares ansvar för att företagshälsovård finns att tillgå. 4 § En företagshälsovårdsenhet kan efter ansökan godkännas av . Godkännandet avser den företagshälsovård som enheten bedriver. För godkännande skall företagshälsovårdsenhe- ten uppfylla bestämmelserna i 5–7 §§ denna lag samt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. 5 § Företagshälsovårdsenheten skall ha erforderlig kompetens för de uppgifter som avses i 2 § första stycket. Regeringen faststäl- ler inom vilka områden det skall finnas erforderlig kompetens och grunderna för när sådan kompetens skall anses föreligga. 6 § Företagshälsovården skall bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet, kunskap om arbetsförhållandena hos uppdragsgivaren samt på ett tvärdisciplinärt arbetssätt och en helhetssyn på sam- banden mellan olika faktorer i arbetsmiljön. 7 § Företagshälsovårdsenheten skall tillämpa ett kvalitetssystem som är vedertaget inom branschen. Enheten skall vara certifierad av ett sådant certifieringsorgan som avses i 14 § andra stycket lagen (1992:1119) om teknisk kontroll. 8 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter i fråga om villkor för godkännande av företagshälsovårdsenheter. 9 § Ansökan om godkännande görs skriftligen hos Arbetsmiljö- verket. Godkännandet gäller tills vidare. En företagshälsovårdsenhet som i den egna verksamheten inte har erforderlig kompetens för de uppgifter som avses i 2 § första stycket skall efter ansökan godkännas av om den genom samverkan med utomstående experter kan anses förfoga över erforderlig kompetens. Godkända företagshälsovårdsenheter registreras hos Arbetsmil- jöverket. 10 § Godkännandet skall återkallas om företagshälsovårdsenhe- ten inte längre uppfyller de villkor som avses i 4 §. 11 § Regeringen fastställer de ytterligare villkor som skall gälla i fråga om ansökan om godkännande och registrering. Regeringen får meddela föreskrifter om avgifter för ansökan och registrering. 12 § beslut om godkännande och återkallande av godkännande får överklagas hos regeringen. Denna lag träder i kraft . lag () om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2a och 2b §§ samt 7 kap. 7 § arbetsmiljölagen (1977:1160) skall ha följande lydelse. tiskt planera, leda och kontrol- tiskt planera, leda och kontrol- lera verksamheten på ett sätt lera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön som leder till att arbetsmiljön uppfyller kraven i denna lag och uppfyller kraven i denna lag och i föreskrifter som har meddelats i föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. med stöd av lagen. utreda arbetsskador, fortlöpande utreda arbetsskador, fortlöpande undersöka riskerna i verksamheten undersöka riskerna i verksam- och vidta de åtgärder som föran- heten och bedöma behov av stöd leds av detta. från utomstående experter såsom kan vidtas skall tids- vidta de åtgärder som föranleds Åtgärder som inte kan Arbetsgivaren skall i den utsträckning som verksamheten kräver dokumentera arbetsmiljön och arbetet med denna. Handlingsplaner skall därvid upprättas