sou · GSB315 · 2005-01-01 00:00:00 — På frågan om förmedlingarna har någon form av överenskommelse med någon av tolkarnas fackliga organisationer om deras arvode svarade 24 förmedlingar att de hade överenskommelser och 23 förmedlingar att de inte hade någon överenskommelse. Fyra förmedlingar har valt att inte svara på frågan. Andra förmåner utöver arvode Frågan handlade om förmedlingarna erbjöd tolkar som hade arbetat andra förmåner utöver arvode. Många förmed- lingar har påpekat att förmånerna som de erbjuder gäller alla tolkar och inte bara de som har arbetat . Majoriteten av förmedlingarna (33 stycken) gav tolkar möjlighet till regelbundna möten på tolkförmedlingen. förmedlingarna erbjöd tolkarna förkunskapstest eller utbildning inför auktorisationsprov. 26 förmedlingar erbjöd handledning åt sina tolkar i någon form. Två privata förmedlingar erbjöd vidareut- bildning inom ramen för tolkens arbetstid och 17 kommunala för- medlingar erbjöd tolkarna vidareutbildning inom ramen för arbets- tiden. 21 kommunala förmedlingar och fem privata förmedlingar gav hjälp till någon form av finansiering till sina tolkar vid auktori- sation eller vid förnyelse av auktorisation. Ingen förmedling, vare sig eller privat, har svarat att de har någon form av pensionslösning för sina tolkar utöver vad som följer av sociala - och arbetsgivaravgifter. Tre förmedlingar har inte svarat på frågan Antalet årsarbetskrafter hos tolkförmedlingar Antalet årsarbetskrafter tolkförmedlingarna har anställda som för- medlare uppgår till 136,25 enligt enkätsvaren, varav 59,5 årsarbets- krafter finns hos de privata förmedlingarna. Några kommunala förmedlingar har uppgett att de inte har spe- ciella förmedlare anställda, utan att förmedlingen av tolktjänster sköts av annan personal, som har arbetsuppgiften som en del av sin tjänst. Enligt enkätsvaren uppgav några av dessa förmedlingar att arbetsuppgifterna vanligtvis sköttes av 0,5–1 årsarbetare. En kom- munal förmedling har uppgivit att de har en tolk anställd. Totalt arbetade 43 årsarbetare som övrig personal hos tolk- förmedlingarna. Antalet årsarbetskrafter inom hela tolkförmedlingsbranschen uppgår till drygt 180. I genomsnitt omsatte branschen 2,2 miljoner per årsarbetskraft . Fyra förmedlingar har inte svarat på frågan. Kollektivavtal för anställd personal Kollektivavtal för anställd personal bland de kommunala förmed- lingarna förekommer hos 37 förmedlingar och bland de privata förekommer kollektivavtal för de anställda hos 5 förmedlingar. Tre kommunala förmedlingar har svarat nej på frågan om kol- lektivavtal för anställd personal. Två privata tolkförmedlingar har inte besvarat frågan. Kvalifikationskraven på en förmedlare enligt enkätsvaren är att de bör ha minst gymnasieutbildning, gärna vara språkintresserade eller språkkunniga, stresståliga, gärna ha tolkerfarenhet och vara lämp- liga som förmedlare. Att förmedlarna skulle vara serviceinriktade var det också många tolkförmedlingar som hade som krav på förmedlarna. Det är ingen större skillnad på kraven om man skall arbeta hos en eller en privat förmedling. Några kommunala förmedlingar svarade att man inte hade några speciella krav, eftersom man inte hade rekryterat någon förmedlare. Tre tolkförmedlingar har inte besvarat frågan. Majoriteten av förmedlingarna har erbjudit sina förmedlare någon form av utbildning . Det är vanligare att kommunala förmedlingar erbjuder sina förmedlare extern utbildning än att pri- vata förmedlingar gör det. De förmedlingar som var medlemmar i angav att det var utbildningar som anordnades av TSR som man skickade förmedlarna till. Tre förmedlingar har inte svarat på frågan. Uppföljningen av verksamheten görs oftast genom muntliga kontakter med användarna (dvs. beställaren av tolktjänsten), upp- dragsgivarna och genom regelbundna möten med användare och uppdragsgivare samt samtal eller möten med tolkarna. Några få kommunala och en privat förmedling använder sig av enkäter för att följa upp verksamheten. En förmedling var miljö- certifierad. Några kommunala förmedlingar använde sig av statistik över uppdrag, antal timmar etc. för att följa upp verksamheten. Stickprovskontroller genomfördes också i mindre omfattning. Sex förmedlingar har inte besvarat frågan. Utbildning för användarna av tolk 39 förmedlingar, varav nio privata, har svarat att de anordnar semi- narier, möten eller liknande för användarna av tolk efter behov. Den vanligaste utbildningen som anordnas är någon form av Hur man talar genom tolk. Fyra förmedlingar har svarat att man tidigare anordnade dylika utbildningar men att behov av utbildning bland användarna sakna- des och därför anordnades inte längre några sådana utbildningar. Några förmedlingar har angett att man deltar i vårdutbildning- arna på orten genom att föreläsa för eleverna om hur man använder tolk. Någon enstaka förmedling har skickat ut en erfaren tolk till arbetsplatserna för att utbilda användarna. Flera förmedlingar har angivit att de bidrar med råd och vägled- ning till sina kunder allt efter behov. Åtta förmedlingar har valt att inte besvara frågan. I enkäten ställdes även en fråga om medlemskap i (), som är en branschorganisation för tolkförmedlingar. Av 51 tolkförmedlingar var 21 förmedlingar medlemmar i . Av de 21 förmedlingarna var två privata förmedlingar och resten kommu- nala förmedlingar. 23 kommunala och sju privata har svarat att de inte är medlem- mar. Vanliga kommentarer till varför de inte var medlemmar i var, att förmedlingen inte hade avtal med tolkarna, att TSR bara var till för kommunala förmedlingar, att TSR inte hört av sig, att för- medlingarna inte kände till TSR eller att man var rädd för kartell- bildning. Ytterligare några hade lämnat in ansökan om medlemskap till TSR. I följande enkät finner ni frågor rörande er verksamhet, tolkar och anställda. De första sex frågorna handlar om tolkförmedlingens driftsform, omsättning och kunder. Fråga nummer sju besvaras endast av kommunala tolkförmedlingar. Påföljande åtta frågor (nr 8-16) rör tolkarna i er verksamhet. Frågorna nr 17-23 rör tolkförmedlingens anställda och kvalitetssäkring av er verksamhet. Frågorna besvaras både med kryss och i en del fall med text. Några av frågorna innehåller en önskan om att ni skall bifoga handlingar, exempelvis om ni har egna tester rörande tolkars kompetens, senast avgivna anbudsunderlag etc. Vi är tacksamma om ni kan bifoga exempel till utredningen Returnera enkäten till utredningen . Använd gärna det bifogade svarskuvertet. Uppgifter som gäller enskilda tolkförmedlingar kommer inte att publiceras. Alla enkätsvaren kommer att läggas samman och avse samtliga tolkförmedlingar. Det kommer därför inte att vara möjligt att identifiera enskilda förmedlingars svar i det slutliga betänkandet. Övergripande frågor angående verksamheten (besvaras av alla tolkförmedlingar) I vilken form bedrivs tolkförmedlingsverksamheten? Aktiebolag (privatägt) (besvara även fråga 7) Kommunalt bolag (besvara även fråga 7) När startade tolkförmedlingen sin verksamhet i nuvarande form? 2b. varit verksam tidigare i annan form? Om ja, i vilken form och under vilken period? annan verksamhet än kontakttolkning? (exempelvis översättning, konferenstolkning etc) Om ja, i hur stor omfattning (procent) av den totala verksamheten utgör detta? Hur stor var omsättningen i kronor (exklusive moms) för förmedlade tolkuppdrag? (vid brutet räkenskapsår ange närmast motsvarande räkenskapsår) Hur många tolktimmar debiterade tolkförmedlingen åren Hur många uppdrag förmedlade tolkförmedlingen åren 5.Ange antalet årsarbetskrafter som förmedlingen har anställda som 6.Vilka är förmedlingens fem största kunder? Ange dem i rangordning, störst först. Med kunder menas dem som ni förmedlar tolkar till (exempelvis , , Kommunen). Ange både namn och i procent av totala antalet tolktimmar som kunden köpte. I procent av totala antalet levererade tolktimmar I procent av totala antalet levererade tolktimmar I procent av totala antalet levererade tolktimmar I procent av totala antalet levererade tolktimmar I procent av totala antalet levererade tolktimmar Fråga nr 7 a-d besvaras endast av kommunala tolkförmedlingar Ägs den kommunala tolkförmedlingen av flera kommuner/landsting? Om ja, vilka Vilken nämnd ansvarar för tolkfrågorna (exempelvis stadsdelsnämnd, socialnämnden) Förmedlar ni tolkar till andra myndigheter än den egna kommunen? (exempelvis , Domstolar, Landsting) Om ja ange vilka, I hur stor omfattning av den totala förmedlingsverksamheten säljer ni till andra kunder än den egna kommunen? (ange svaret i procent) Frågor angående tolkarna (besvaras av alla förmedlingar) 8.Hur många tolkar har ni registrerade hos förmedlingen? 9.Hur många av tolkarna har arbetat /år för er tolkförmedling ? 10.Hur många av tolkarna som har arbetat /år är 11.Ange i procent av verksamhetens förmedlade tolktimmar som utfördes av 12.Hur är tolkarna knutna till förmedlingen? skriftliga överenskommelser muntliga överenskommelser anställning annat sätt nämligen, Hur många av de tolkar som är knutna till förmedlingen har F-skattesedel eller F/A- skattesedel? Ange antal tolkar med F-skattesedel Ange antal tolkar med F/A-skattesedel Hur fastställer ni icke auktoriserade tolkars kompetens vid rekrytering/registrering hos tolkförmedlingen? (flera kryss är möjliga) genom egna tester genom TÖI-test genom lämplighetsprövning genom att begära referenser på annat sätt, nämligen (exempelvis genom utbildningsbevis, betyg eller annat) Om ni har egna tester är vi tacksamma om ni kan bifoga exemplar till oss. Har ni någon form av överenskommelse med någon av tolkarnas fackliga organisationer om arvodesnivåer eller annat? Om ja, bifoga gärna ett exemplar Har ni erbjudit tolkar som arbetar /år någon av följande förmåner? (Flera kryss är möjliga) vidareutbildning inom ramen för arbetstiden vidareutbildning på tolkens egen bekostnad handledning förkunskapstester eller utbildning inför auktorisationsprov regelbundna möten för tolkar hjälp med finansiering av auktorisation eller vid förnyelse av sådan avsättning till pensionsförsäkring el dylikt Frågor angående anställd personal och kvalitetssäkring av verksamheten (besvaras av alla tolkförmedlingar) Har ni kollektivavtal för anställd personal? Om ja, med vilken eller vilka fackliga organisationer? Vilka kvalifikationskrav ställer ni när ni rekryterar förmedlare? (exempelvis viss utbildning, erfarenhet och dylikt) Har ni erbjudit era förmedlare utbildning i någon form? Intern utbildning (inom förmedlingen) Om ja, vilka och hur ofta? Extern utbildning (anordnad av annan) ja Om ja, vilka och hur ofta? Hur följer ni upp er verksamhet? (exempelvis genom regelbundna möten med användarna, stickprovskontroller, annan uppföljning) Om ni inte får plats skicka gärna med en bilaga. Anordnar ni utbildning, seminarier, träffar eller liknande för användarna av tolk? (exempelvis hur man talar genom tolk etc.) Om ja, vilken typ av arrangemang och hur ofta genomför ni dem? medlem i , TSR? Om nej, varför inte? Slutligen ber vi er att, om möjligt, bifoga tre avgivna anbudsunderlag från avslutade upphandlingar. Organisationer med anknytning till utredningen om tillsyn över tolk- förmedlingar har det vuxit fram organisationer på tolk- och tolkförmedlingsområdet för att ta tillvara tolkarnas och förmedlingspersonalens yrkesmässiga intressen. I denna bilaga redovisas översiktligt organisationer för tolkför- medlingspersonal och tolkar som har anknytning till utredningen. Vi utelämnar organisationer för translatorer och teckenspråks- tolkar samt den relativt nybildade branschföreningen för de privata tolkförmedlingarna inom . Utanför redovisningen faller även organisationen för internationella konferenstolkar. som arbetar med integrations- befrämjande verksamhet (RIB) Den snabba tillväxten av invandrarbyråer eller dessas motsvarighet var en följd av den kraftiga invandringen och . Verksamheten blev alltmer diversifierad och personalen vid byråerna kände behov av kunskaps- och erfa- renhetsutbyte med kollegor vid andra byråer. Antalet anställda hade också ökat. Den första organisationen på området blev ett rikstäckande sam- arbetsorgan för personalen vid invandrarbyråerna. Det nya för- bundet, som bildades , fick namnet invandrarbyråer (RIB). Ett bärande inslag i verksam- heten blev de s.k. RIB-konferenserna. RIB hade också till uppgift att bevaka för invandrarbyråpersonalen gemensamma yrkesfackliga frågor. Förbundet verkade för att höja kvaliteten i tolkverksam- heten, inte minst vad gällde rekryteringen av tolkar. Detta resulte- rade i att förbundet tog fram ett särskilt instrument vid tolkrekry- tering, det s.k. RIB-testet, som började användas . Mot bakgrund av förändringar i invandrar- politikens mål mot integrationsåtgärder fann RIB det naturligt att anpassa sig till det nya läget och ändrade namnet till som arbetar med integrations- befrämjande verksamhet. Antalet medlemmar uppgick till ca 200 personer, företrädesvis anställda vid flyktingmottagningar, integrationsenheter, tolkförmedlingar och de kvarvarande invand- rarbyråerna. RIB har två representanter i . RIB bedriver fortfarande årliga konferenser, anordnar kurser och är remissorgan i bl.a. tolkfrågor. RIB har en egen hemsida: . Auktoriserade Tolkars () bildades , delvis som en följd av att antalet auktoriserade tolkar började bli allt fler. hade till ändamål att ta tillvara och främja medlemmarnas yrkesmässiga, ekonomiska, fackliga och sociala intressen. AUTOR är politiskt obunden. Rätt till medlemskap i tillkommer av Kammarkollegiet auktoriserad tolk, som är verksam i eller annat EU-land. var antalet medlemmar drygt 104, varav 78 betalande. är medlemsverksamheten vilande, men förbundets uppgifter upprätthålls av en interimstyrelse. Denna tillvaratar AUTOR:s intressen främst genom opinionsbildande arbete. ökade antalet asylsökande under vissa år mycket kraftigt. genomfördes det förändringar i den övergri- pande allmänna invandrings- och invandrarpolitiken. Statliga ut- redningar lades fram som kom att betyda en kursändring av invand- rarpolitikens inriktning mot ett integrationspolitiskt synsätt. Pri- vatisering av tolkförmedlingar och konkurrensutsättning av tolk- servicetjänster inleddes. Chefer för sju tolkförmedlingar, främst kommunala, bildade en arbetsgrupp, den s.k. Tuta-gruppen, för utveckling av tolkförmed- lingar. På Tuta-gruppens initiativ bildades en paraplyorga- nisation för gemensamma intressen, (), som ett rikstäckande samarbetsorgan för i första hand de kommunala I styrelsen för TSR finns representanter bl.a. från RIB, () och Föreningen serade Translatorer (FAT). har till uppgift att ge ut yrkesetiska regler för tolkserviceverksamhet informera om och verka för kvalitetssäkring inom tolkservice- verksamhet främja användandet av seriös tolkförmedling och medverka till att högsta möjliga kvalitet tillhandahålls medverka till relevant tolkutbildning anordna basutbildning och fortbildning för tolkförmedlings- personal samverka i utvecklande av tekniska hjälpmedel för tolkförmed- lingar. Antalet tolkförmedlingar som ingår i TSR uppgår till 20. TSR är i princip öppet för såväl kommunala som privata tolkför- medlingar, men det är endast någon enstaka privat tolkförmedling som anslutit sig till TSR. har utarbetat flera viktiga instrument för för- medlingsarbetet, både för att höja personalens kompetens, ge väg- ledning i för förmedlingsarbetet generella frågor och yrkesetik. TSR engagerar sig också i opinionsbildande arbete för rätt använd- ning av tolk och bättre villkor för tolkarna. TSR medverkar också i statligt och annat utredningsarbete samt utgör remissorgan inom området. TSR deltar också i internationell samverkan. har bl.a. utarbetat Riktlinjer för tolkservice- verksamhet, God tolkförmedlingssed och en vägledning för Upphandling av tolkservicetjänster. TSR har även sammanställt en gemensam tolkspråkförteckning. blev TSR medlem i Kammarkollegiets rådgivande frågor. utarbetade TSR ett särskilt kunskapstest för tolkar. Detta test används efter genomgångna kurser i sjukvårds-, social- och försäkringstolkning och juridik samt rättstolkning. Testerna förnyades och används även som förberedelse för Kammar- kollegiets auktorisationsprov. Arbete pågår att ta fram ett nytt, utvecklat test som skall användas vid rekrytering av tolkar. TSR bedriver regelbundet tolkförmedlarutbildning med syfte att förstärka förmedlarnas kompetens. omfattar minst och innehåller bl.a. konflikt- och stresshantering, kulturmöten, den mångkulturella arbetsplatsen, tolkförmedlaretik, utveckling av tolk- och kundrelationer och administration. Utöver utbildning anordnas årliga tolkförmedlar- träffar. TSR har egen hemsida: . () är den äldsta organisationen för tolkar. är en organisation för tolkar verksamma i . STOF har ett tjugotal lokalavdelningar spridda över landet. Rätt att bli medlem har av Kammarkollegiet auktoriserade tolkar eller tolkar som prövats och anlitas av någon myndighet eller som på annat sätt kan styrka sin kompetens. STOF strävar efter att: skapa en yrkesmedveten, ansvarskännande och kvalificerad tolkkår förbättra tolkarnas ekonomiska villkor det skall löna sig att bli auktoriserad tolk och skaffa sig speciell kompetens som rättstolk och/eller sjukvårdstolk alla tolkar skall testas och få möjlighet att vidareutbilda sig sprida information om tolkyrket till tolkanvändare och besluts- fattare skapa respekt för yrket och för de tolketiska reglerna. STOF framhåller att man är en yrkesorganisation, inte ett fackför- bund. STOF har emellertid samarbetsavtal med två fackförbund: () och Fackför- bundet ST. Genom samarbetsavtalet kan även tolkar som inte har fast anställning bli medlemmar i facket. STOF:s verksamhet består bl.a. i kursverksamhet, exempelvis fördjupnings-, påbyggnads- och repetitionskurser inom områden som juridik, sjukvård, psykiatri m.m. Organisationen har en egen tidskrift, STOF-STOFF. Dessutom publicerar man lokala med- lemsblad (Stockholms-tolken m.fl.). STOF är representerat i Kammarkollegiets rådgivande och översättare, Organisationen är remissinstans i utred- ningar som berör tolkfrågor. STOF har egen hemsida: . Den nuvarande samlade statistiken över tolkverksamheten i landet begränsar sig huvudsakligen till tolkutbildning och auktorisation av tolkar. Kunskapen om tolkförmedlingsverksamheten är tämligen outvecklad. Den aktuella statistiken på området inskränker sig i stort sett till vår enkätundersökning bland tolkförmedlingar (bilaga 4) och den statistik som produceras av respektive förmed- ling. De försök som tidigare gjorts till kvantifiering av exempelvis antalet enheter inom svensk tolkservice, omsättning, tolkuppdra- gens fördelning och liknande har varit relativt ofullständiga. In- vandrarutredningens undersökning (avsnitt 8.1) var den första mer omfattande statistikinsamlingen som gjordes. Därutöver har liknande datafångst skett summariskt i samband med några statliga utredningar och av dåvarande , enkät (avsnitt 8.3) och Nordiska kartläggning av Språkliga tjänster för invandrare i , , och (Tema Nord 1997:596). Kunskapen om förekomsten av tolkförmedlingar, både kommu- nala och privata aktörer, är således inte tillfredsställande. Den regi- strering som sker genom Patent- och registreringsverkets försorg särskiljer inte tolkförmedlingar. Någon annan statlig myndighet har inte något ansvar för insamling och publicering av data om svensk tolkservice. Såvitt bekant har inte heller forskarna intresse- rat sig för denna bransch. Ingen vet således exakt hur många tolkförmedlingar som finns fördelade på ägarform, även om vi på olika sätt har fått en ganska god uppfattning i denna fråga. Den otillräckliga statistik- fångsten gäller även en rad andra faktiska förhållanden inom tolk- förmedlingsområdet: exempelvis antalet anställda vid förmedling- arna och personalens kompetens, antal tolktimmar och tolkupp- drag, tolkuppdragens fördelning på språk, tolkanvändare med för- delning på samhällsfunktion (asylutredningar, rättsväsendet, sjuk- vården, med mera), tolkuppdragens fördelning på auktoriserade och icke auktoriserade tolkar, omsättning, utbild- ningsbevis och liknande. Vi har ändå, trots frånvaron av nationella data vad gäller tolk- förmedlingsverksamheten, ansett det vara av värde att redovisa några statistiska uppgifter som har anknytning till vår utredning. publicerar bl.a. och månatligen statistik över asylsökande, in- och utvandring , uppehållstill- stånd, frivillig återvandring, svenskt medborgarskap, utgifter m.m. Vi redovisar här endast några uppgifter avseende asylsökande och uppehållstillstånd för att åskådliggöra omfattningen av in- strömningen till , vilket har en avgö- rande betydelse för dimensioneringen av svensk tolkförmedling och efterfrågan på tolktjänster. Den som är intresserad av mer detaljerade fördelningar på exempelvis ursprungsländer m.m. hän- visas till . Asylsökande till –2002 Källa: () 1984–. Summa asylsökande 1984–2002 = 394 509. Beviljade uppehållstillstånd 1980–2002 Totalt antal beviljade uppehållstillstånd FN:s konvention () humanitära skäl () därav flyktinganhöriga () Källa: , tillståndsstatistik. Statistik över auktoriserade tolkar hade ansvar för auktorisation av tolkar, eller godkännande av tolkar som auktorisationen benämn- des mellan 1976–1985. De godkända tolkarna uppgick till 215 för att successivt öka fram till ca 700 . Kammarkollegiet har numera ansvaret för auktorisation av tolkar och översättare. är uppgifter om antalet auktoriserade tolkar datoriserade. Som framgår av tabell 3 har antalet auktoriserade tolkar av olika anledningar minskat från 1997 till 2003. Auktoriserade tolkar 1992–2003 Av Kammarkollegiets preliminära språkplan för åren 2001–2005 framgår att kollegiet auktoriserar tolkar i följande språk: Albanska, arabiska, bosniska, kroatiska, serbiska, bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, japanska, kantonesiska, lettiska, litauiska, makedoniska, meänkieli, nederländska, nordkurdiska, persiska, polska, portugisiska, riks- kinesiska, rumänska, ryska, samiska (nordsamiska), somaliska, spanska, sydkurdiska, tigrinska, tjeckiska, turkiska, tyska och ungerska. () ger i sina årsredovisningar inte bara en berättelse över verksamheten utan även en statistisk redovisning av tolkutbildningens omfattning, såväl den akademiska som den inom folkbildningen. Den som vill få detaljerad om TÖI:s verksamhet kan gå till årsredovisningarna eller institutets hemsida: . Kontakttolkutbildningen /90, 1991/92 och 2002 Årsredovisning budgetår 2002. Anmärkning: Uppgifter för mellanliggande budgetår är utelämnade. Redovisade siffror åskådliggör trots detta tämligen väl den översiktliga utvecklingen . Vägledning för auktoriserade tolkar Tolk- och translatorsförordningen ....................................... Jäv, tystnadsplikt och vittnesplikt .............................. Kommentarer till övriga lagregler för tolkar.................. Denna vägledning vänder sig främst till de auktoriserade tolkarna. De rekommendationer som ges är av värde även för andra som åtar sig tolkuppdrag. Här behandlas i första hand invandrartolkarnas situation, men principerna kan vara vägledande även inom andra tolkningsområden, t.ex. för teckenspråkstolkar och dövblindtolkar. Skriften ger även tolkanvändarna information om hur en tolk arbetar. Vägledningen är principiellt utformad. Det går alltså inte att i denna framställning finna svar på alla besvärliga frågor. I proble- matiska situationer kan det vara bättre att följa regelns eller rekommendationens anda än dess bokstav. Många situationer måste också bedömas efter de omständigheter som finns i det en- skilda fallet. Bestämmelser om statlig auktorisation av tolkar finns i förord- ningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare, tolk- och translatorsförordningen, som utfärdats av regeringen, se bilaga 1. Kammarkollegiet är den myndighet som svarar för auktorisation av tolkar och utövar tillsyn över de auktorisera tolkarnas verksamhet.