sou · GSB325 · 2005-01-01 00:00:00 — Det finns dock skäl att överväga hur denna grupp av aktörer ska integreras och samordnas när det gäller information om totalförsvar och säkerhetspolitik. Enligt lagen (1994:1720) om civilt försvar och förordningen (1995:128) om civilt försvar har kommuner och landsting ansvar för det civila försvaret. Kommunerna ska verka för enhetliga beredskapsförberedelser för den civila verksamheten som bedrivs i kommunerna av statliga myndigheter, landsting, organi- sationer och företag. Enligt kommunallagen har kommuner och landsting ansvar för att bedriva sin verksamhet på ett öppet och tillgängligt sätt och att informera om den. Därtill finns en informationsskyldighet kring folkrätt. För- svarsmakten och de myndigheter som har ett ansvar enligt 8 § för- ordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap ska se till att personalen inom verksamhetsområdet får en tillfredsställande utbildning och information om folkrättens Utgångspunkter: Översyn av aktörerna regler i krig och under neutralitet. ska samordna utbildningen inom totalförsvarets civila del. Det finns ett stort antal organisationer som är aktiva inom totalför- svarsinformationsarbetet. finns det 23 stycken frivilliga försvarsorganisatio- ner som alla ingår i den gemensamma samarbetsorganisationen villiga (). I för- ordningen (1994:524) om frivillig försvarsberksamhet anges vilka dessa organisationer är: , , , Frivilliga automobilkårernas riksför- bund, Frivilliga flygkåren, Frivilliga motorcykelkårernas riksförbund, Frivilliga radioorganisationen, Frivilliga skytterörelsen, Försvarets per- sonaltjänstförbund, Svenska blå stjärnan, i fråga om medverkan i totalförsvarets sjukvård och i verksam- heten för civilbefolkningens skydd i krig, , , Svenska , , , , , kvinnliga bilkårers riksförbund, , Förbundet riges reservofficerare, samt . I förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet beskrivs vidare vad de frivilliga försvarsorganisationerna har i uppgift att göra. Med frivillig försvarsverksamhet avses verksamhet som främ- jar totalförsvaret och som omfattar försvarsupplysning samt rekrytering och utbildning av frivilliga för uppgifter inom totalför- svaret. I propositionen Frivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret 2001/02:159) framhålls att de frivilliga försvarsorganisatio- nerna bör stimuleras till att sprida kunskap och information om totalförsvaret samt medverka till totalförsvarets folkliga förank- ring. Regeringen uttalar i propositionen att en av de viktigaste utgångspunkterna och prioriteringarna vid fördelning av organisa- tionsstöd ska vara värdet av organisationens bidrag till totalförsva- rets folkförankring. påpekade i betänkandet Frivil- ligheten och samhällsberedskapen (SOU 2001:15), kapitel 9, att Utgångspunkter: Översyn av aktörerna frivilliga försvarsorganisationer får stora summor pengar från sta- ten för att bedriva försvarsupplysning och sprida informa- tion. Pengarna kommer organisationerna till handa genom organisa- tionsstödet. är det två myndigheter som fördelar detta. Kris- beredskapsmyndigheten och Försvarsmakten ska inom sina respek- tive verksamhetsområden fördela och betala ut organisationsstöd till de frivilliga försvarsorganisationerna. I de av myndigheterna utfärdade handlingsreglerna beskrivs ett antal kriterier som en organisation ska uppfylla för att omfattas av frivilligförordningen, det vill säga få vara en frivillig försvarsorganisation och berättigas till organisationsstöd. Två stycken av dessa kriterier rör totalför- svarsinformationen: För att en organisation skall omfattas av frivilligförordningen skall en bedömning göras av i vilken utsträckning organisationen genomför aktiv totalförsvarsupplysning till föreningens medlem- mar. Här påpekar myndigheterna att det ställer krav på organisa- tionen att anordna och genomföra totalförsvarsupplysning och att kunskapen om totalförsvaret finns i organisationen. Med aktiv totalförsvarsupplysning menas upplysning som verkligen når medlemmarna. Myndigheterna exemplifierar denna direkta påver- kan med föreläsningar, seminarier och studiebesök samt med- lemstidning och annan information För att en organisation skall omfattas av frivilligförordningen skall en bedömning göras av i vilken utsträckning organisationen har sådan verksamhet som omfattar eller möjliggör rekrytering och utbildning av frivilliga för behov . För utbildning krävs att orga- nisationen har tillgång till instruktörer, utbildningsadministratörer och andra förutsättningar för utbildning. Både intern och extern tillgång avses. Som jag konstaterat inledningsvis finns det således inga krav på allmän totalförsvarsinformation. Det som myndigheterna efterfrå- gar från organisationerna är information som har till syfte att rekrytera medlemmar samt informera de medlemmar som organi- sationen redan har. Däremot kan organisationerna få uppdrag från myndigheterna när det gäller specifika uppgifter. Myndigheterna får inom respek- tive område, i samverkan med andra berörda myndigheter, komma överens med organisationerna om uppdrag inom totalförsvaret. och Svenska röda korset har sådana uppdrag. Det är en form som framhöll som bra i betänkandet Frivilligheten och samhällsberedskapen (SOU Utgångspunkter: Översyn av aktörerna 2001:15) kapitel 9. Utredningen menade att extern information om samhällets säkerhet och beredskap samt totalförsvar bör bedrivas i form av uppdrag efter dialoger med uppdragsgivaren, exempelvis en statlig myndighet eller en kommun. Det finns också andra organisationer som är viktiga i totalför- svarsinformationsarbetet. Jag kommer i framställningen att berätta om dem i samma stycken som jag berättar om de i lagtext angivna frivilliga försvarsorganisationerna. och är två organisationer som har till uppgift att företräda de civilpliktiga respektive de värnpliktiga och göra dem medvetna om deras rättigheter och den egna organi- sationen. Rådens arbete regleras i förordningen (1995: 808) om medinflytande för totalförsvarspliktiga. Därtill finns Folk och Försvar som är en organisation som infor- merar om totalförsvaret. Förbundet är partipolitiskt obunden sam- manslutning av ideella, fackliga och ekonomiska huvudorganisa- tioner. Organisationen har till uppgift att öka kunskapen och främ- ja debatten om säkerhetspolitiken och totalförsvaret samt frågor om fred och frihet. I regleringsbrev för avseende anslaget 6:11 anges att målet för bidraget till Folk och Försvar är att förbundet genom informationsverksamhet ska främja en debatt i försvars- och säkerhetspolitiska frågor och därigenom bidra till en stärkt intressegemenskap mellan medborgarna och totalförsvaret. Därtill har det på frivillig basis uppstått samarbete i Totalförsva- rets informationsråd för de frågor som är gemensamma för alla aktörer. Där samverkar myndigheter, Frivilliga Försvarsorganisa- tionernas () samt Folk och Försvar kring gemensamma frågor. 2.1.2Vad vill myndigheterna? Staten sprider information om säkerhetspolitik och totalförsvar genom flera organ. Bland de statliga myndigheterna är de viktigaste aktörerna Försvarsmakten, , Styrelsen för psykologiskt försvar, och Totalförsvarets plikt- verk. Myndigheterna gör en skillnad mellan å ena sidan den information som lämnas om totalförsvar och som behandlar verk- samhet som rör höjd beredskap och å andra sidan den information som ges om samhällets sårbarhet, säkerhet och skydd samt kris- Utgångspunkter: Översyn av aktörerna När det gäller inriktningen av totalförsvarsinformatio- nen präglas den till stora delar av respektive myndighets uppgifter inom totalförsvaret. Myndigheterna samverkar också och ger gemensam totalförsvarsinformation. Detta sker i huvudsak inom ramen för . Försvarsmaktens information är i huvudsak inriktad mot att sprida information om Försvarsmaktens förändringsprocess från invasionsförsvar till ett flexibelt insatsförsvar. Av Försvarsmaktens plattform för kommunikation framgår att myndighetens huvud- budskap är En aktiv försvarsmakt med en flexibel insatsförmåga. Viss del av myndighetens information handlar om en av Försvars- maktens huvuduppgifter; stöd till det civila samhället vid svåra påfrestningar. Försvarsmaktens information till ungdomar handlar dels om att informera om totalförsvarsplikten och förbereda inför mönstring, antagningsprövning samt värnplikt och dels om att skapa rekryteringsunderlag på både lång och kort sikt. information ligger till huvuddelen inom områdena samhällets sårbarhet, säkerhet och skydd samt krishantering. Information om totalförsvar är en liten del av myn- dighetens information, eftersom fokus ligger på den fredstida kris- beredskapen. I begreppen kriser och krisberedskap inbegriper dock såväl allvarliga kriser i fred som krig. Krisberedskap inkluderar med andra den civila delen av total- försvaret. En stor del av informa- tionsarbete som rör totalförsvar är myndighetsgemensam och sam- ordnas i . Styrelsen för psykologiskt försvar inriktar sin information mot att stimulera intresset för totalförsvar, samhällets sårbarhet, säkerhet och skydd samt krishantering. Vidare ska informationen bygga upp och fördjupa mottagarens kunskaper inom dessa områden. Ytterst handlar det om att informationen ska bidra till att folkförankringen av totalförsvaret bibehålls och utvecklas, menar styrelsen. Infor- mationsmaterialet domineras av uppgifter om svensk säkerhetspo- litik, totalförsvar samt om mönstringsförfarandet och allt som hör till detta. Samhällets sårbarhet, säkerhet och skydd samt krishan- tering behandlas bara i mindre utsträckning, men detta är områden som behöver utvecklas enligt styrelsens bedömning. inriktar sig i första hand på information som rör samhällets sårbarhet, säkerhet och skydd samt krishantering. Ver- ket har ett begränsat utbud av renodlad totalförsvarsinformation bortsett från den sida med samhällsinformation kring varning, Utgångspunkter: Översyn av aktörerna skydd och utrymning som finns i Eniros telefonkataloger. En annan del av totalförsvarsinformationen är kopplat till den civil- pliktsutbildning som bedriver. Innehållet fokuse- ras på utbildningarnas innehåll kompletterat med en beskrivning av kommunernas uppgifter och ansvar för sin verksamhet under höjd beredskap. Verket sprider också kunskap som kan bidra till att den enskilde bättre kan ta sitt ansvar och tillvarata sina möjligheter genom egna åtgärder och på så sätt bidra till att skyddet mot olyckor förstärks. inriktar sin information mot att öka totalförsvars- pliktiga ungdomars kunskap och förståelse för svensk säkerhetspo- litik och den egna rollen i totalförsvaret. Informationsinsatserna ska förbättra den enskildes förutsättningar att förbereda sig inför mönstringen och plikttjänstgöringen. Tongivande är information om mönstring, inskrivning och plikttjänstgöring. Stor vikt läggs också vid övergripande information om totalförsvaret i det gemen- samma skolprojekt som samordnas av . Syftet är att öka förståelsen för det svenska totalförsvaret och på så sätt få de totalförsvarspliktiga att känna sig delaktiga. Utöver detta har Plikt- verket ett särskilt informationsansvar angående de förmåner de totalförsvarspliktiga har under utbildningen. 2.1.3Vad vill organisationerna? är de frivilliga försvarsorganisationerna 23 till antalet och spänner över ett brett fält vad gäller verksamhet och inriktning. Denna breda kunskap är naturligtvis en stor tillgång för totalför- svarsarbetet, men gör det också svårt att göra det breda arbetet rättvisa i en sammanställning som denna. Jag har trots detta försökt att beskriva organisationernas verk- samhet i allmänna drag för att sedan illustrera detta med exempel, såväl enstaka goda som sådana som är typiska för flera organisatio- ner. Det går även att utläsa mer specifik information om varje organisations informationsarbete i tablån i bilagan. Hur informationens inriktning tar sig uttryck skiljer sig mycket mellan de olika organisationerna. Organisationerna vill olika saker med sin information och då blir också resultaten därefter. Alla organisationer genomför naturligtvis de informationsinsatser som organisationen måste göra för att vara berättigade till organisa- Utgångspunkter: Översyn av aktörerna tionsstöd, men det tycks som ambitionsnivån skiljer sig mellan organisationerna. Det skulle kunna gå att dela upp organisationernas inriktning vad gäller totalförsvarsinformationen i två spår: dels de som i rekryteringssyfte driver allmän totalförsvarsupplysning till sina medlemmar och till människor utanför organisationen och dels de som utöver detta driver ett omfattande informationsarbete gent- emot allmänheten. Om jag tittar på inriktningen hos de flesta organisationer är det information som kan kategoriseras som allmän totalförsvarsupp- lysning. Begrepp som återkommer i underlaget är allmän upplys- ning kring totalförsvarets organisation och verksamhet och dess koppling till säkerhetspolitiken. Vidare informeras om samhällets sårbarhet, säkerhet och beredskap samt den egna organisationens roll i totalförsvaret. Just det sistnämnda återkommer ofta i svaren, exempelvis Flygfältsingenjörsföreningarna skriver att de främst informerar om den egna organisationen som resurs i totalförsvaret. Hur tyngdpunkten sedan ligger i denna allmänna totalförsvars- upplysning varierar. Det är tydligt att de organisationer som får sina uppdrag från Försvarsmakten har sin tyngdpunkt på den mili- tära delen av totalförsvaret i sin information, medan de som får sina uppdrag från har tyngdpunkt på de civila delarna samt samhällets säkerhet, sårbarhet, beredskap och krishantering. Det finns dock organisationer, såsom , som betonar att båda dimensio- nerna ingår i informationsarbetet. Informationens innehåll har anpassats från att nästan bara handla om militärt försvar till att gälla hela samhällets beredskap för att kunna möta kriser och svåra på- frestningar. Inriktningen hos de organisationer som bedriver ett mer omfat- tande informationsarbete är svårare att ringa in. Civilförsvarsför- bundet har en tydlig inriktning på den enskilda medborgaren och betonar dennes skyldighet att delta i samhällsberedskapen samt förmågan att klara sig själv i extraordinära situationer. Andra ämnen som nämns hos dessa organisationer är internationell och svensk säkerhetspolitik, omvärldsbilden, krishantering och folkrätt. Den beskrivning som (fortsatt kallat Lottorna) ger i underlaget till utredningen är omfattande: Lottornas totalförsvarsinformation behandlar omvärldsbilden från och upplösning, den terrorism som vi fått uppleva, massförstörelsevapen, stater i sön- Utgångspunkter: Översyn av aktörerna derfall, klyftan mellan rika och fattiga länder, grov brottslighet – vapenhandel narkotika, sexhandel och våldtäkter som vapen i etisk rensning. Informationen behandlar även sårbarheten i vårt eget sam- hälle som elförsörjning – bränderna i , IT-system – datavirus, översvämningar, gasolyckor och skogsbränder. Totalförsvarsinforma- törerna redogör för hur totalförsvaret är uppbyggt och vilka resurser som finns för att hantera allt från kriser till höjd beredskap. Det finns också andra organisationer som verkar på arenan. övergripande mål är att höja medvetandet om vad civilplikt och vapenfrihet innebär, såväl hos personer som ännu inte har mönstrat som hos allmänheten i stort. Ett annat mål är att de civilpliktiga ska göras medvetna om rättigheten att påverka sin situation, och om att finns. har som mål att informera de värnpliktiga om deras rättigheter och vad de kan förvänta sig av utbildningen. Informationen syftar till att engagera dem i att förbättra sin situa- tion och utbildning, och även att skapa förståelse hos officerarna för detta medinflytande. Rådet blir som en informationslänk mel- lan förbanden och riksdag och regering. Inriktningen hos Folk och Försvar blir en annan. Organisationen har ju som uppgift att informera om säkerhetspolitik och totalför- svar och därmed också ett större utrymme att utveckla informatio- nens inriktning. Det är därför inte rättvist att jämföra organisatio- nens arbete med organisationer grundade på frivilligt arbete. En strävan från Folk och Försvars sida är att varje konferens eller utbildning generellt ska omfatta en utrikespolitisk del som placerar i ett säkerhetspolitiskt sammanhang, en försvarspolitisk del som syftar till att ge kunskap om försvarspolitiken och förståelse för densamma. Vidare är inriktningen att ta upp två mer konkreta försvarspolitiska ämnen, det ena med en militär inriktning och det andra med inriktning på krishantering och krisberedskap. Med för- svarspolitik menas i detta sammanhang styrning av samt organisa- tion, uppgifter och verksamhet vid totalförsvarets myndigheter. Ytterligare ett tema eller inriktning är diskussion och debatt, antingen i form av att deltagarna själva diskuterar eller att olika myndighetspersoner eller politiskt aktiva diskuterar eller debatte- rar. Utgångspunkter: Översyn av aktörerna 2.1.4Vad görs inom totalförsvarsinformationsarbetet? För att nå ungdomar med totalförsvarsinformation arbetar För- svarsmakten, , Styrelsen för psykologiskt försvar, , och Folk och Försvar tillsammans. Den gemensamma informationsverksamheten inriktas övergripande av . Rådet dri- ver två projekt gemensamt: och . En arbetsgrupp medverkar i arbetet med den löpande verksamhe- ten. Det finns en projektsamordnare på Styrelsen för psykologiskt försvar som har ansvar för samordning och genomförande av pro- jekten. mål är att sprida kunskaper inom områdena säkerhetspolitik och totalförsvar samt stimulera intresset för frå- gorna hos lärare och elever. Informationen ska fungera som ett stöd för lärarna och kunskapsbas för eleverna. Projektet består av en webbplats på Internet () med bland annat information om säkerhetspolitik och totalförsvar, spel, konflikt- kartor och förslag till lektionsupplägg. Målgruppen är elever och lärare i gymnasieskolan. Syftet med är att ungdomar ska känna till lumpen som samhällsföreteelse och se den som en attraktiv möjlig- het till personlig utveckling. Pliktens innebörd och möjligheter ska lyftas fram. Informationen ska också bidra till att fler ungdomar anser sig motiverade att mönstra och ge dem kunskap och underlag för att i så stor utsträckning som möjligt göra ett aktivt val av lämplig befattning. Projektet omfattar aktiviteter fördelade där varje enskild mottagare initialt nås av en omfattande trycksak och därefter av särskild information inför mönstring, antagningsprövning och inför eventuell inryckning. Informationsmaterialet skickas till alla svenska ungdomar från och med det år de fyller . Försvarsmakten, och Styrelsen för psykologiskt försvar bidrar ekonomiskt till den säkerhetspolitiska introduktionsutbildning som Folk och Försvar genomför. Därtill samverkar Försvarsmakten, , Pliktver- ket och med Folk och Försvar i genomförandet av vad som kallas Folk och Försvars länskonferenser (kallades tidigare regionala totalförsvarskonferenser). Folk och Försvar är Utgångspunkter: Översyn av aktörerna också samverkans- och genomförandepart till myndigheterna när det gäller journalist- och lärarutbildningarna. Försvarsmakten gör åtskillnad mellan allmän information och rekryteringsinformation. I huvudsak använder myndigheten webb- platserna och för att nå ut med totalförsvarsinformation. Samverkan sker med avseende information kring pliktutbildningen. anställer Försvarsmakten ungdomar, vilka genomfört grundutbildning, som informatörer vid gymnasie- skolornas årskurs 2. Dessa sexton informatörer når uppskattnings- vis 20 000 elever under ett skolår med information om säkerhets- politik och plikttjänstgöring. Försvarsmakten deltar vid utbild- nings- och kompetensmässor i storstadsregionerna. Huvudsyftet är rekrytering av personal. Där ges information om den egna verksamheten inom myndigheten snarare än informa- tion om totalförsvarsfrågor. Även i samband med ungdomsutbild- ning vid förbanden (sommarskolor) ges information om Försvars- makten, men även viss totalförsvarsinformation. verksamhet handlar i stor utsträck- ning om att utbilda, informera och kommunicera med andra – såväl myndigheter och länsstyrelser som kommuner, landsting, närings- liv och organisationer. Webbplatsen www.krisberedskapsmyndig- är samlingsplats och nav för den skriftliga informationen. Vidare ger myndigheten ut ett e-postbaserat nyhetsbrev, tidningen samt broschyrer, faktablad, rapporter etcetera. Det så kallade Kommunpaketet har tagits fram i samverkan med , och länsstyrelserna för att utbilda och ge information till tjänstemän och förtroen- devalda i landets kommuner. Styrelsen för psykologiskt försvar använder Internet, tryckt infor- mation samt personliga kontakter för att nå ut med totalförsvars- information. En stor del av myndighetens informationsarbete sker i rollen som samordnare av totalförsvarsgemensam information, vil- ket jag beskriver ovan och nedan. Informationsmaterial om total- försvaret för skolan görs känt genom olika slag av marknads- föringsinsatser, där medverkan på skolmässor utgör en viktig del. Utgångspunkter: Översyn av aktörerna har för de civilpliktiga tagit fram video, affisch och broschyrmaterial. Utöver det har informationen ingått som delar i allt från tidskrifter till webbplatser. Myndigheten ser skolan som en viktig kanal för att förmedla självskyddsinformation. Utbildningsmaterial har tagits fram för såväl förskola som de olika stadierna i , både för lärare och elever. Skolmaterialet används också av den kommunala räddningstjänsten i deras arbete med information på skolor. Skyddsnätet är en webbplats med aktuella artiklar kopplade till olika säkerhetsaspekter. Skyddsnätet är ett samverkansprojekt där ett stort antal myndigheter och organisationer medverkar. Krisbe- redskapsmyndigheten är en av de samverkande myndigheterna. Dessa bidrar med att från sina respektive webbplatser länka till Skyddsnätet samt att förse Skyddsnätets redaktion med faktaun- derlag och medverka i seminarier etcetera. Skyddsnätets redaktion är anställd av . Verket skriver att portalen ur- sprungligen utvecklades för att förbättra allmänhetens säkerhets- medvetande om vardagsolyckor, men att både och funnit stora fördelar med att arbeta med helheten – från den lilla olyckan till den stora, det vill säga kri- get. sprider även information via möten och utbild- ningar samt via webbplatsen , tidning, nyhetsbrev, vide- or, böcker, faktablad, rapporter, broschyrer etcetera. Verket har även varit med och tagit fram det ovan nämnda Kommunpaketet. använder Internet, trycksaker, multimedia, mässor och muntlig information för att nå ut med totalförsvarsinforma- tion. Myndigheten ansvarar för att Lumpensajten förvaltas och utvecklas. Detta sker i samverkan med de utbildningsansvariga myndigheterna. arbetar med muntlig information vid student- och utbildningsmässor, skolbesök samt vid mönstringen. Under den dag då mönstring och antagningsprövning sker ägnas inledningsvis åt information i grupp. Generellt förmedlar de frivilliga försvarsorganisationerna totalför- svarsinformationen via hemsida, medlemstidning, uppsökande verksamhet, kurser, konferenser, studiecirklar, studiebesök och informationsmaterial. Utgångspunkter: Översyn av aktörerna betänkandet Frivilligheten och samhällsberedskapen (SOU 2001:15) kapitel 9, att organisationerna efterfrågade stödmaterial från myndigheterna till det egna totalförsvarsinformationsarbetet. Sådant material togs fram och tycks därmed inte längre vara ett efterfrågat behov från organisationernas sida. I svaren till utred- ningen är det få som lyfter fram detta som angeläget. Aktiviteterna skiljer sig åt beroende på vad organisationerna har för syfte med informationen. Det finns en uppsjö av aktiviteter att berätta om, men utrymme för en sådan redogörelse finns inte inom ramen för denna text. Däremot finns det en mer fullständig be- skrivning att läsa i bilaga 2.