sou · GSB336 · 2005-01-01 00:00:00 — taket för hur mycket fastighetsskatt som ska betalas – sänks till av hushålls- inkomsten. Detta innebär att hushåll i normala fall inte behöver betala av de samlade inkomsterna i fastighets- skatt. Taket för taxeringsvärdet behålls oförändrat på . Denna utvidgning beräknas innebära en skattelättnad för småhusägarna på . I många fall räcker det inte med att begränsa fastighetsskatten för att på ett bättre sätt hantera problemen med höga taxeringsvär- den. En utvidgning av begränsningsregeln bör ses i kombination med de åtgärder vi föreslår på förmögenhetsskatteområdet. För en låginkomsttagare med en fastighet som är mycket högt vär- derad kan summan av fastighetsskatt och förmögenhetsskatt, trots begränsningsregeln, bli stor i förhållande till de löpande inkoms- terna. Småhusens betydelse för uttaget av förmögenhetsskatt bör minska. Vi föreslår därför att värderingen av tillgångar i form av småhus sätts ner till av taxeringsvärdet, dvs. till av marknadsvärdet (mätt före den senaste fastighetstaxeringen). Denna reform innebär att det totala förmö- genhetsskatteuttaget på småhus minskar med . Regeringen har tagit fram ett förslag till begränsningsregel som även gäller förmögenhetsskatt. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. De individer som har nedsatt fastig- hetsskatt och som betalar förmögenhetsskatt får genom begräns- ningsregeln en reduktion av förmögenhetsskatten på permanent- bostaden. Regeln ger en välbehövlig lättnad i beskattningen av permanentbostäder för inkomståren 2003 och 2004. Med den gene- rellt lägre värderingen av fastigheter i förmögenhetsbeskattningen som vi föreslår anser vi emellertid att denna begränsningsregel inte är nödvändig . Arvsskatten mellan makar har slopats De i vissa områden mycket höga taxeringsvärdena har även aktuali- serat ett problem inom arvsbeskattningen. En efterlevande make kan i vissa fall ha svårt att betala den arvsskatt som tas ut på fastig- heten om denne vill bo kvar i den gemensamma bostaden. För att stärka efterlevande makes ställning föreslog vi i vårt del- betänkande att beskattningen av arv till make och sambo skulle slopas. Detta förslag är beslutat av och i kraft . Förändringen beräknas ge småhusägarna ytterligare i lägre skatt. Övriga förslag på fastighetsskatteområdet Fastighetsskatten på privatbostäder i utlandet är förknippad med både tillämpnings- och kontrollproblem. Vi föreslår därför att den slopas. Förslaget har en begränsad statsfinansiell effekt och beräk- nas kosta . För del medför ett genomförande av förslaget att ett antal tusen avräkningar av utländsk skatt faller bort. Vidare föreslår vi att tidpunkten för övergång av skattskyldighet vid överlåtelse av fastighet ändras så att tillträdesdagen blir avgö- rande för hur fastighetsskatten ska fördelas mellan säljare och köpare. En sådan förändring medför att i betydligt större utsträckning kan förtrycka underlag för fastighetsskatt i de fall en fastighet bytt ägare under beskattningsåret. Det leder till administrativa förenklingar för som det underlättar för de skattskyldiga att redovisa rätt skatteunderlag. Förenklingarna förväntas medföra en ökning av skatteintäkterna med . Vi föreslår också att fastighetsskatten på vindkraftverk avskaffas vilket beräknas medföra en intäktsminskning med . En mer enhetlig förmögenhetsskatt Historiskt sett har förmögenhetsskatten ofta motiverats utifrån skatteförmågeprincipen. Inbyggd i denna princip ligger även en strävan efter fördelningspolitisk rättvisa, vilket har styrt viljan att ta ut en extra skatt på förmögna hushåll. Förmögenhetsskatten kan betraktas som ett progressivt inslag i kapitalbeskattningen. Den nuvarande utformningen av förmögenhetsbeskattningen innebär att vissa tillgångar utgör underlag för förmögenhetsskatt medan andra är helt skattebefriade. Skattepliktiga tillgångar värderas dess- utom olika beroende på tillgångsslag. Som exempel kan nämnas att bankmedel tas av värdet, att aktier inregistre- rade på A-listan tas av noterat värde, medan aktier på O-listan inte är skattepliktiga. Fastigheter tas upp till taxeringsvärdet och bostadsrätter till värdet av medlemmens andel i föreningens förmögenhet. Trots sina brister har förmögenhetsskatten ändå en tydlig för- delningspolitisk profil. De av hushållen med den högsta inkomststandarden som dessutom betalar förmögenhetsskatt utgör av samtliga hushåll som betalar förmögenhets- skatt. Denna grupp betalar sammanlagt av den totala förmögenhetsskatten. Mot denna bakgrund har vi avvisat tanken på att avskaffa förmögenhetsskatten. Kombinationen av olikformighet och smal skattebas ger dock en skatt som inte uppfyller kraven på neutralitet, enkelhet och rätt- visa. Utformningen gör att möjligheten till skatteplanering är stor, vilket i sin tur medför att skatten förlorar i legitimitet. Med vårt förslag skapas större likformighet i värderingen av de skattepliktiga tillgångarna som skattebasen breddas något. Utrymmet för skatteplanering blir därigenom mindre. Med vårt förslag till förändring av förmögenhetsbeskattningen minskar antalet skattskyldiga från beräknade 330 000 med nuvarande regler till cirka 170 000. Vidare förändras fördelningen av förmögenhetsskatten med vårt förslag så att de som betalar för- mögenhetsskatt i de högsta inkomstgrupperna, dvs. av de skattskyldiga, utgör (mot tidigare ) av samtliga hushåll som betalar förmögenhetsskatt. Totalt kommer dessa då att betala (tidigare ) av förmögenhetsskatten. En enhetlig värderingsnivå för förmögenhetstillgångar För att skapa en enhetlig värdering i förmögenhetsbeskattningen föreslår vi att alla skattepliktiga tillgångar och skulder värderas till av underlaget. För småhusens del innebär detta att de ska tas av taxeringsvärdet, vilket i sin tur endast utgör av marknadsvärdet. Med dessa förändringar får vi ett enklare system och en större likabehandling mellan de till- gångar som ska tas upp till beskattning. Detta minskar möjligheter och motiv till skatteplanering. Generell skatteplikt för marknadsnoterade aktier En genomgång av situationen för börsnoterade aktier visar att skillnaden i skatteplikt mellan A-listan och övriga listor inte längre har någon rationell ekonomisk grund. Skillnaden mellan Stockholms- börsens listor är mycket begränsad. För att skapa en bredare och mer enhetlig förmögenhetsbeskattning som inte styr hur företag väljer att marknadsnotera sig föreslår vi att basen för förmögen- hetsbeskattningen breddas till att omfatta O-listade aktier och andra marknadsnoterade aktier. En generell skatteplikt för mark- nadsnoterade aktier innebär att ett förhållandevis homogent till- gångsslag behandlas enhetligt i beskattningen. Det innebär också att utrymmet för skatteplanering minskar. För att mildra effekterna av en generell skatteplikt för mark- nadsnoterade aktier bör värderingsnivån vara lägre än den nivå som gäller för aktier på A-listan . Med den värdering på av noterat värde som vi föreslår kommer det sammanlagda skatte- uttaget på marknadsnoterade aktier att minska med . Vi vill i samband med det utvidga skattebefrielsen för ägarstrate- giskt kapital till att omfatta samtliga som innehar marknadsnote- rade aktier och som uppfyller huvuddelägarkravet. Det bör ses som en naturlig förlängning av det förhållandet att onoterade aktier och övriga företagstillgångar även fortsättningsvis kommer att vara skattebefriade. Förmögenhetsbeskattningen bör vara neutral mellan olika samlev- nadsformer. Vi föreslår att makar och sambor med barn fortsätt- ningsvis ska särbeskattas för förmögenhetsskatt. Att föräldrar även i fortsättningen bör förmögenhetsbeskattas tillsammans med sina barn finner vi däremot vara naturligt. Med en 50-procentig värdering av tillgångar och skulder blir fri- beloppet mera värt. Genom att sätta fribeloppet till reduceras antalet skattskyldiga med 160 000 individer, dvs. Vårt arbete går vidare med sikte på att skapa en enklare, modernare och rättvisare beskattning av arv och gåvor. Vi avser att återkomma med förslag till ny arvs- och gåvoskattelag i ett slutbetänkande. Statsfinansiella kostnader, finansiering och fördelnings- politiska effekter De minskade statsfinansiella intäkterna till följd av våra förslag på förändringar inom fastighets- och förmögenhetsbeskattningen beräknas uppgå till sammanlagt . De ovannämnda reformerna innebär att det totala skatteuttaget på småhus minskar med . Av detta utgör utvidgningen av begränsningsregeln för fastighetsskatt medan den lägre förmögenhetsskatten på småhus medför att skatten minskar med ytterligare . Därutöver beräknas förslaget om en dämpningsregel för fastig- hetsskatt i vårt delbetänkande innebära en skattelättnad på 320 miljoner för småhus och 90 miljoner för hyreshusen. Ett slo- pande av arvsskatten mellan makar, som föreslogs i samma betän- kande, beräknas minska skatten på småhus med ytterligare . Som finansiering föreslår vi en kombination bestående av föl- jande delar: En höjning av kapitalvinstskatten på privatbostäder från nuvarande till . En sänkning av grund- avdraget i inkomstbeskattningen för individer med en taxerad för- värvsinkomst . En höjning av den stämpelskatt som utgår för företag vid förvärv av fast egendom och tomträtt (till ) samt en höjning av fastighetsskatten på vattenkraftverk från nuvarande till . Sammantaget innebär dessa förändringar att våra förslag blir offentligfinansiellt kostnadsneutrala. Lättnader i förmögenhetsbeskattningen medför skattelättnader framför allt för hushåll med höga inkomster och/eller stora förmö- genheter. Den utvidgning i begränsningsregeln för fastighetsskatt som vi föreslår leder till en jämnare inkomstfördelning genom att skattelättnaden främst riktar sig till hushåll med låga eller normala inkomster. En huvuddel av kapitalvinsterna vid försäljning av småhus och privatbostadsrätter tillföll den tredjedelen av befolkningen med de högsta inkomsterna. En höjning av kapitalvinstskatten på privatbostäder träffar därför framförallt individer med höga inkomster. Förändringen av grundavdraget medför att marginalskatten för individer med inkomster kommer att öka och att individer med inkomster över 282 700 kommer att få ett sänkt grundavdrag med . De föreslagna finansieringarna gör att förändringarna på skatteområdet sammantaget får en acceptabel fördelningsprofil. De förslag som redan trätt i kraft, dämpningsregeln och slopad arvsskatt mellan makar, har finansierats genom tidigare reservatio- ner i statsbudgeten. 1.En utvidgning av begränsningsregeln. 2.Fastighetsskatt på privatbostäder i utlandet slopas. 3.Tidpunkten för skattskyldighetens inträde flyttas till tillträdes- dagen. 4.Fastighetsskatten på vindkraftverk slopas. Värdering av tillgångar och skulder sätts till . En generell skatteplikt för marknadsnoterade aktier föreslås. Fribeloppet sätts till . Sambeskattningen mellan makar och mellan sambor slopas. 1.Höjning av kapitalvinstskatten från . 2.Avtrappning av grundavdraget i inkomstbeskattningen. 3.Höjning av stämpelskatten för juridiska personer från . 4.Höjning av fastighetsskatten på vattenkraftverk från . lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 1, 2 och 3 §§ i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall ha följande lydelse. Till fastighetsskatt skattepliktiga fastigheter är sådana som vid fastighetstaxeringen betecknats som småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet, elproduktionsenhet eller lantbruksenhet om på lant- bruksenheten finns vad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller tomtmark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skattepliktig enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Utöver vad som sägs i första stycket är sådan bostad som enligt 2 kap. 8–12 §§ inkomstskattela- gen (1999:1229) är privatbostad och som är belägen utomlands, skattepliktig till fastighetsskatt. Skattskyldig till fastighetsskatt är ägaren till fastigheten eller den som enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall an- ses som ägare. Såvitt gäller sådan privatbo- stad som avses i 1 § andra stycket 1 Senaste lydelse 1996:1402. föreligger skattskyldighet endast för tid under vilken ägaren varit bosatt i det fall inkomst av eller för- mögenhetstillgång som består av sådan privatbostad som avses i 1 § andra stycket är undantagen från beskattning i på grund av dubbelbeskattnings- avtal, skall statlig fastighetsskatt avseende sådan privatbostad inte tas ut.Fastighetsskatt beräknas för beskattningsår. Omfattar be- skattningsåret kortare eller läng- re tid än eller har fastigheten förvärvats eller avytt- rats under beskattningsåret, skall underlaget för fastighetsskatten jämkas med hänsyn härtill. Fastighetsskatt beräknas för beskattningsår. När en fastighet övergått till en ny ägare är den förre ägaren skyldig att betala fastighetsskatt för tiden fram till tillträdesdagen och den nye äga- ren för tiden från och med tillträ- desdagen. Omfattar be- skattningsåret kortare eller läng- re tid än , skall un- derlaget för fastighetsskatten jämkas med hänsyn härtill. Fastighetsskatten beräknas på grundval av det taxeringsvärde som gäller under beskattningsåret. Gäller olika värden för skilda delar av beskattningsåret beräknas skatten särskilt för varje sådan del med motsvarande tillämpning av bestämmelserna i fjärde stycket. 3 §2 Fastighetsskatten utgör för varje beskattningsår a) av: taxeringsvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § avseende småhusenhet, bostadsbyggnadsvärdet och tomtmarksvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § avseende småhus på lantbruks- enhet, av marknadsvärdet avseende privatbostad i utlandet, 2 Senaste lydelse 2003:1203. b) av: taxeringsvärdet eller, om det är lägre, det underlag som avses i 2 a § avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för bostäder, värderingsenhet för bostäder under uppförande, vär- deringsenhet avseende tomtmark som hör till dessa bostäder samt annan värderingsenhet avseende tomtmark som är obebyggd, c) av: taxeringsvärdet avseende hyreshusenhet till den del det avser värderingsenhet för lokaler, värderingsenhet för lokaler under upp- förande och värderingsenhet avseende tomtmark som hör till dessa d) av: utgörs av taxeringsenhet med vat- e) av: elproduktionsenhet som utgörs av Innehåller byggnaden på en fastighet, som är belägen i , bostäder och har byggnaden beräknat värdeår som utgör året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxeringsåret, utgår dock ingen fastighetsskatt på bostadsdelen för det fastighetstaxe- ringsåret och de fyra följande kalenderåren och halv fastighetsskatt för de därpå följande fem kalenderåren enligt vad som närmare fö- reskrivs i femte stycket. Detsamma gäller färdigställd eller om- byggd sådan byggnad, för vilken värdeår inte har åsatts vid ny fas- tighetstaxering, men som skulle ha åsatts ett värdeår motsvarande året före det fastighetstaxeringsår som föregått inkomsttaxerings- året, om ny fastighetstaxering då hade företagits. För fastighet, som avses i 2 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229), skall fastighetens andel av taxeringsvärdet på annan samfällighet än sådan som avses i 6 kap. 6 § första stycket nämnda lag inräknas i underlaget för fastighetsskatten om samfälligheten utgör en särskild taxeringsenhet. Har byggnad, som är avsedd för användning , på grund av eldsvåda eller därmed jämförlig händelse inte kunnat ut- nyttjas eller har i sådan byggnad för uthyrning avsedd lägenhet inte kunnat uthyras, får fastighetsskatten nedsättas med hänsyn till den omfattning, vari byggnaden inte kunnat användas eller uthyras. Har så varit fallet under endast av beskatt- ningsåret, skall någon nedsättning dock inte ske. Om fastighetsskatt skall beräknas enligt olika grunder för skilda delar av fastigheten skall underlaget för beräkningen av fastighets- skatten för dessa delar utgöras av den del av värdet som belöper på respektive fastighetsdel. Den nedsättning av fastighetsskatten som föreskrivs i andra stycket skall såvitt avser småhusenhet beräknas på den del av taxeringsvärdet som belöper på värderingsenhet som avser småhuset med tillhörande tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som småhuset. Detsamma gäller i tillämpliga delar småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet. För hyreshusenhet beräknas nedsättningen på den del av taxeringsvär- det som belöper på värderingsenhet som avser bostäder med tillhö- rande värderingsenhet tomtmark, om tomtmarken ingår i samma taxeringsenhet som hyreshuset. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1984:1052) om statlig fas- tighetsskatt skall ha följande lydelse. Till fastighetsskatt skatte- pliktiga fastigheter är sådana som vid fastighetstaxeringen betecknats som småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet, elproduktionsenhet eller lant- bruksenhet om på lantbruks- enheten finns vad som vid fas- tighetstaxeringen betecknas som småhus eller tomtmark för små- hus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxe- ringsåret inte varit skattepliktig enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Till fastighetsskatt skatte- pliktiga fastigheter är sådana som vid fastighetstaxeringen betecknats som småhusenhet, hyreshusenhet, industrienhet, elproduktionsenhet med undan- tag för taxeringsenhet med vind- kraftverk eller lantbruksenhet om på lantbruksenheten finns vad som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus eller tomtmark för småhus. Från skatteplikt undantas fastighet som året före taxeringsåret inte varit skattepliktig enligt fastig- hetstaxeringslagen (1979:1152). Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 3 Senaste lydelse se lagförslag 1. lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt Härigenom föreskrivs att 1, 2 och 3–7 §§ samt rubriken närmast före 1 § lagen (1986:486) om avräkning av utländsk skatt skall ha följande lydelse. Nedsättning av statlig inkomst- skatt, statlig fastighetsskatt och inkomstskatt Nedsättning av statlig inkomst- skatt och inkomst- skatt Om en obegränsat skattskyldig har haft intäkt, eller om en be- gränsat skattskyldig har haft intäkt hänförlig till ett fast driftställe i , a)som medtagits vid taxering enligt inkomstskattelagen (1999:1229), b)för vilken han beskattats i utländsk stat, och c)som enligt skattelagstiftningen i den utländska staten anses härröra därifrån, har han - med den inskränkning som följer av 2 § –genom avräkning av den del av den utländska skatten som belö- per sig på intäkten rätt att erhålla nedsättning av statlig inkomst- skatt och inkomstskatt enligt 4–3 §§. Motsvarande gäller i tillämpli- ga delar i fall en fysisk person en- ligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt skall betala fastig- hetsskatt för en privatbostad som är belägen utomlands. Vid tillämpning av denna paragraf och 4–13 §§ skall det bortses från – lågbeskattade inkomster som beskattas hos delägare i utländsk juridisk person enligt 39 a kap. 13 § inkomstskattelagen, – statlig och inkomstskatt på sådana inkomster, och – utländsk skatt på sådana inkomster. 4 Senaste lydelse 2003:1088. Rätt till avräkning enligt 1 § Rätt till avräkning enligt 1 § första stycket föreligger inte om första stycket föreligger inte om inkomstskatt, den utländska skatten samt den utländska in- skatten samt den utländska in- täkten omfattas av dubbelbe- täkten omfattas av dubbelbe- Med att den ut- även fall då någon intäkt av en privatbostad som är belägen ut- omlands inte uppburits men, om denna omfattats av dubbel- beskattningsavtal. Rätt till avräk- ning enligt 1 § andra stycket före- ligger inte om statlig fastighets- skatt omfattas av dubbelbeskatt- ningsavtal. Vid avräkning med stöd av dubbelbeskattningsavtal tillämpas dock 4–13 §§. Bestämmelserna i första stycket tillämpas inte då en begränsat skattskyldig har rätt till avräkning av utländsk skatt enligt 1 § första stycket. Med utländsk skatt avses i denna lag följande skatter som beta- lats till en utländsk stat, delstat eller lokal myndighet: 1.allmän slutlig skatt på inkomst, 2.skatt som är jämförlig med den statliga fastighetsskatten och som tagits ut på i utlandet belägen fastighet eller privatbostad, 3.skatt som beräknats på scha- blonintäkt eller liknande på i ut- landet belägen fastighet eller pri- vatbostad, 5Senaste lydelse 2000:1349. 6Senaste lydelse 1998:260. jettintäkter eller annan jämförlig jettintäkter eller annan jämförlig grund som uppburits i den ut- grund som uppburits i den ut- ländska staten av skattskyldig ländska staten av skattskyldig som bedriver sjöfart eller luft- som bedriver sjöfart eller luft- fart i internationell trafik. fart i internationell trafik. Med utländsk skatt avses även sådana belopp som anges i 5 § b och c. Avräkning skall i första hand ske från statlig inkomstskatt. Till den del den statliga inkomst- skatten understiger vad som enligt 1–13 §§ får avräknas, skall av- räkning i andra hand ske från statlig fastighetsskatt. Till den del den statliga inkomstskatten och den statliga fastighetsskatten sammanlagt understiger vad som enligt 1–13 §§ får avräknas, skall avräkning ske från inkomstskatt. Avräkning skall ske från svensk skatt som tas ut på grund av taxering det år då den intäkt som beskattats i utländsk stat medtagits vid taxering här. När fråga är om avräkning av en ut- ländsk skatt som är jämförlig med den statliga fastighetsskatten eller som beräknats på schablonintäkt eller liknande skall avräkning ske från svensk skatt som tas ut på grund av taxering som den utländska skatten fastställts. Avräkning skall i första hand ske från statlig inkomstskatt. Till den del den statliga in- komstskatten understiger vad som enligt 1–13 §§ får avräknas, skall avräkning ske från kom- munal inkomstskatt. Avräkning skall ske från svensk skatt som tas ut på grund av taxering det år då den intäkt som beskattats i utländsk stat medtagits vid taxering här. 7 Senaste lydelse 1999:1255. Avräkning får ske med ett belopp som motsvarar summan av a) den utländska skatt som får a) den utländska skatt som får avräknas enligt 1 § första och avräknas enligt 1 § första stycket, b) utländsk skatt och annat belopp vartill rätt till avräkning före- ligger enligt dubbelbeskattningsavtal samt c) det belopp som får avräk- c) det belopp som får avräk- nas enligt 1 § tredje stycket. nas enligt 1 § andra stycket. Avräkning får dock ske med högst ett på följande sätt beräk- nat spärrbelopp. Spärrbeloppet utgör summan av den statliga fastighetsskatt som tagits ut på i utlandet belägen privatbostad samt den statliga inkomstskatt och den kommunala inkomst- skatt som, beräknad utan sådan avräkning, hänför sig till Avräkning får dock ske med högst ett på följande sätt beräk- nat spärrbelopp. Spärrbeloppet utgör summan av den statliga inkomstskatt och den kommu- nala inkomstskatt som, beräk- nad utan sådan avräkning, hän- för sig till a)de inkomster på vilka de utländska skatterna utgått och b)andra inkomster som medtagits vid taxeringen och som är hänförliga till fast driftställe eller fastighet i utlandet eller som ut- gör ränta, royalty eller utdelning i det fall utbetalaren är utländsk stat, fysisk person med hemvist i utländsk stat eller utländsk juri- disk person. Vid beräkning av den statliga inkomstskatt som hänför sig till de utländska inkomsterna skall den del av den statliga inkomstskatten som hänför sig till de utländska förvärvsinkomsterna (inkomstsla- gen tjänst och näringsverksamhet) respektive den del som hänför sig till de utländska kapitalinkomsterna (inkomstslaget kapital) be- räknas var för sig. Den statliga inkomstskatt och den kommunala inkomstskatt som hänför sig till de utländska förvärvsinkomsterna (intäkterna efter avdrag för kostnader) skall anses utgöra så stor del av den skattskyldiges hela statliga respektive kommunala inkomst- 8Senaste lydelse 1996:739. 9Senaste lydelse 1990:1443. 10Senaste lydelse 1999:1255.