sou · GSB31d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Enligt denna har var och en då hans eller hennes civila rättigheter eller skyldigheter berörs rätt att få sin sak prövad av en domstol. Får käranden inte reda på adressen, kan han sålunda inte utöva denna sin rätt att väcka talan. Här föreligger alltså en tydlig konflikt mellan motstående intressen. Vid kvarskrivning ser situationen annorlunda ut än vid spärr- markering. En kvarskriven person är folkbokförd på den gamla folkbok- föringsorten, och det blir då denna som styr valet av rätt domsaga. Personen är registrerad som på församlingen skriven med adress hos . Post som sänds till den kvarskrivna under denna adress eftersänds till den enskilde. Käranden kan alltså stämma in den kvarskrivne med ledning av nu nämnda uppgifter utan att några problem behöver uppstå. Processen kan genomföras, och den kvarskrivnes verkliga adress behöver inte komma fram. Har en person bytt identitet, kan problem uppstå vid en rättegång såväl för den hotade som för motparten. Fingerade personuppgifter medför inte någon rättslig förändring av den hotade personens namn eller andra förhållanden. Den skyddade får rätt att dölja de verkliga uppgifterna, men rättsligt är han eller hon samma person som . Personen i fråga torde inte ha någon skyldighet att använda de fingerade uppgifterna utan kan i vissa sammanhang också nyttja sitt verkliga namn och personnummer. Det har inte någon privaträttslig betydelse om personen ingår avtal eller andra rättshandlingar med användande av verkliga eller fingerade uppgifter. är det samma rätts- subjekt som kan göras ansvarigt. Motsvarande gäller i fråga om offentligrättsliga förpliktelser. Det är alltså inte meningen att det skall finnas någon laglig möjlighet för den som använder fingerade personuppgifter att undandra sig några förpliktelser. Personen i fråga har inte heller rätt att vägra medverka i ett rättsligt förfarande med hänvisning till att han eller hon fått fingerade personuppgifter. Om en borgenär söker efter en person som bytt identitet, ham- nar han förr eller senare hos folkbokföringen och får då beskedet att den som söks har bytt identitet. Därmed kan den skyddade per- sonen nås genom medverkan av RPS som kan försöka förmå den skyddade att infria sina åtaganden. Denne har ett starkt intresse av att medverka till en frivillig uppgörelse eftersom motparten annars kan komma att begära att få ut uppgifter om den skyddades verkliga hemvist. Skulle den som har medgetts identitetsbyte inte vilja medverka till att under hand lösa en tvist med en annan person än förföljaren, kan alltså fråga uppkomma om att lämna ut uppgifter om honom eller henne. Det ankommer då på RPS att pröva om uppgifterna om dennes fingerade namn och adress m.m. skall röjas. Sekretess- skyddet för den som har medgetts identitetsbyte är visserligen starkt, men det är inte uteslutet att RPS finner att det står klart att uppgifter om den skyddade kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Får käranden å andra sidan inte ut uppgifterna, kan ett brott mot före- ligga här på samma sätt som vid spärrmarkering. Saken kan bli särskilt komplicerad om det är förföljaren som vill väcka talan om vårdnad eller umgänge beträffande ett barn som förföljaren och den skyddade har tillsammans. I en sådan process hamnar såväl svaranden som käranden i en mycket svår situation. Rättegången måste genomföras på ett tryggt sätt ur svarandens synvinkel, som ett verkställbart avgörande i princip är omöjligt att träffa utan att den skyddades uppgifter avslöjas. JO:s ämbetsberättelse 2000/2001 s. 36 Flera av de problem som kan uppstå i en process då ena parten har skyddade uppgifter illustreras tydligt i ett fall som JO behandlat (JO:s ämbetsberättelse 2000/2001 s. 36). I fallet diskuteras såväl frågor om forum som frågan om domstols utredningsskyldighet angående adressuppgifter. I det följande ges en sammanfattning av fallet. dömde till äktenskaps- skillnad mellan makarna . I. och J. K. och anförtrodde J. K. vård- naden om den gemensamme sonen , född . tings- rätt lämnade K. I:s yrkande om umgängesrätt med S. utan bifall. fastställde tingsrättens domslut och anförde bl.a. följande. I enlighet med tingsrättens bedömning finns det anledning att befara att K. I. återigen olovligen bortför S. Härtill kommer att ett umgänge i närvaro av kontaktperson torde vara praktiskt ogenomförbart med hänsyn till att J. K. bytt identi- tet och det är ovisst var hon och S. befinner sig. I. på nytt talan vid om rätt till umgänge med sin son. Tingsrätten förelade chefen för skattekontoret i att uppge i vilken kommun S. var folkbokförd samt huruvida adressen till Lokala skattekontoret kunde användas för delgivning av handlingar i målet. Skatte- myndigheten i meddelade tingsrätten att berörd person var registrerad som obefintlig i myndighetens register och att post till denne vidaresändes till RPS. Tingsrätten överlämnade, med stöd av 10 kap. 20 a § RB och 6 kap. 17 § första stycket FB, målet till och anförde följande. Käranden har inte visat att barnet har sitt hemvist i denna tingsrätts domsaga. Med hänsyn till vad som i målet blivit upplyst kan det inte heller utrönas någon annan behörig domstol inom vars domsaga barnet har sitt hemvist. Målet skall således tas upp av tings- rätt. utfärdade stämning å J. K. med adress c/o Chefen för skattekontoret i . Av dagboks- bladet framgår att Lokala skattekontoret i hade meddelat att RPS skulle försöka ta reda på J. Enligt en anteckning på dagboksbladet uppgavs från RPS att man varit i kontakt med svaranden och framfört att denna på något sätt borde ingå i svaro- mål och att svaranden – såvitt fick förstås – inte hade för avsikt att på något sätt bidra till målets handläggning. förordnade tingsrätten, enligt 11 kap. 3 a § och 20 kap. 2 § FB, en god man för att tillvarata J. K:s rätt i det aktuella målet. I:s ombud till tingsrätten med en skrivelse i vilken han hemställde om polisdelgivning med svaranden via RPS, om svaranden ännu inte blivit delgiven. Enligt en tjänste- anteckning påkallade K. I:s ombud inte något beslut i fråga om del- givning då han mottagit underrättelse om god man för svaranden. avgjorde målet och till- erkände K. I. rätt till umgänge med S. vartannat veckoslut, lördag eller söndag, i den omfattning som kontaktperson som skulle utses av i kommun kunde medverka. Av tings- rättens domskäl framgår att tingsrätten vid sin bedömning bortsåg från frågan huruvida verkställighet av domen kunde ske. I en anmälan till JO framförde K. I. klagomål mot att han, trots att han medgetts umgängesrätt med sin son, inte fick träffa honom eftersom modern hade skyddad identitet och adress. Anmälan remitterades till tingsrätten som yttrande att, eftersom svaranden hade medgetts att använda fingerade personuppgifter, den väg som stod till buds för delgivning av stämning gick via Lokala skattemyndigheten i och RPS. Några andra försök till delgivning än på detta sätt gjordes inte. – Sedan det slutligt framgick att svaranden inte ville låta sig delges eller över huvud bidra till handläggningen av målet ansåg tingsrätten att förutsättningar förelåg att i överensstämmelse med 20 kap. 2 § första stycket FB förordna god man för svaranden. – Beträffande tingsrättens överväganden avseende möjlighet till verkställighet anfördes att målet rörde frågan om rätten till um- gänge mellan käranden och parternas son, inte svarandens behov av skydd gentemot käranden. Det kunde inte uteslutas att svaranden skulle kunna tänka sig att, i barnets intresse, medverka till ett umgänge under för henne betryggande omständigheter. Att prak- tiskt ordna ett sådant umgänge torde inte vara omöjligt. Kontakt- personens medverkan skulle garantera att käranden inte skulle kunna utröna svarandens eller barnets personuppgifter. Tingsrätten konstaterade vidare att den förordnade gode mannen inte över- klagade tingsrättens dom. Vid de överväganden som tingsrätten gjorde blev frågan om verkställighet närmast en fråga för läns- rätten. I sitt beslut uttalade JO bl.a. följande: I det mål som kom att handläggas av använde svaranden, J. K., fingerade personuppgifter. Av uppgifterna i ärendet framgår att tingsrätten hade varit i kontakt med Lokala skattekontoret i och i syfte att delge svaranden stämning i målet. K. ännu efter det att stämning hade utfärdats inte hade delgivits stämningen, förordnade tingsrätten en god man för att bevaka hennes rätt i målet. Syftet med fingerade personuppgifter är att hindra att en eller flera förföljare, med hjälp av uppgifter i allmänna handlingar hos en myndighet, får kännedom om var den person som behöver skyddas bor eller vistas. Det finns däremot inte någon laglig möjlighet för den som använder fingerade personuppgifter att undandra sig några förpliktelser. Personen i fråga har inte heller rätt att vägra medverka i ett rättsligt förfarande med hänvisning till att han har fått fingerade personuppgifter. Det är inte otänkbart att personen i fråga kan bli skyldig att inställa sig personligen exempelvis inför allmän domstol (se prop. 1997/98:9 s. 54 f. och s. 72). I förarbetena till lagen om fingerade personuppgifter uttalas bl.a. att det beträffande de riktiga uppgifterna i folkbokföringen skall framgå att personen i fråga använder fingerade personuppgifter. Syftet härmed är att minska problemen för borge- närer och myndigheter m.fl. som har ett legitimt intresse av att komma i kontakt med personen och för att det skall finnas en reell möjlighet för en myndighet eller en tredje man att få klart för sig att den person som de söker nu har registrerats under andra personuppgifter och att de – om de behöver tillgång till dessa uppgifter – kan ha anledning att begära en prövning av om uppgifterna kan lämnas ut till dem (prop. 1990/91:153 s. 119). Att en person använder fingerade personuppgifter innebär alltså inte att det enbart är som kan få ta del av de sekre- tessbelagda uppgifterna beträffande personen i fråga. Om en myndig- het eller en enskild begär att få ta del av sådana uppgifter skall myndig- heten i varje enskilt fall göra en prövning om det föreligger hinder här- för på grund av en bestämmelse om sekretess. Enligt 15 kap. 5 § sekretesslagen skall en myndighet på begäran av en annan myndighet lämna uppgift som den förfogar över i den mån hinder inte möter på grund av bestämmelse om sekretess eller av hänsyn till arbetets behöriga gång. Av bestämmelsen i 14 kap. 2 § tredje stycket sekretesslagen följer att sekretess inte hindrar att uppgift om bl.a. den enskildes adress lämnas till en myndighet om uppgiften behövs där för delgivning. Enligt 2 § delgivningslagen (1970:428) är det den myndighet där målet eller ärendet handläggs som ombesörjer delgivning. Käranden skall visserligen i stämnings- ansökan ange bl.a. svarandens adress och förhållanden i övrigt av betydelse för delgivning med honom (33 kap. 1 § ). Med hänsyn till att det för K. I. torde ha varit nästintill omöjligt att ange sådana uppgifter om J. K. ålåg det tingsrätten, i varje fall sedan det visat sig att J. K. inte avsåg att bidra till målets handläggning, att få fram uppgifterna. Tingsrätten borde således hos t.ex. ha begärt att få del av J. K:s adress eftersom denna behövdes för delgivning. Sekretess för adressuppgiften hade gällt även i tingsrätten till följd av 12 kap. 1 § sekretesslagen. Det kan anmärkas att ett sådant sekretess- skydd numera följer direkt av 7 kap. 15 § andra stycket andra meningen sekretesslagen. Eftersom tingsrätten inte vidtog tillräckliga åtgärder för att delge svaranden eller eftersöka dennas adress saknades underlag för att fastslå att hon vistades på okänd ort. Tingsrättens beslut att förordna god man för svaranden enligt 20 kap 2 § första stycket var därför inte lagligen grundat. Tingsrättens dom innebar att K. I. tillerkändes rätt till visst umgänge med sin son. Umgänget skulle ske i närvaro av kontaktperson. Möjlighet att mot J. K:s vilja verkställa denna dom synes inte föreligga så länge hon har fingerade personuppgifter. Det är visserligen riktigt att frågor om verkställighet prövas av länsrätten som första instans. Det kan dock ifrågasättas det lämpliga i att i ett mål om vårdnad eller umgänge meddela en dom som man kan förutse inte kommer att kunna verkställas (jfr NJA 1992 s. 93). föreslog i betänkandet Kvinnofrid (SOU 1995:60) att en särskild forumregel skulle införas i frågor om vårdnad och umgänge när ett barn fått fingerade person- uppgifter. Behörig domstol i dessa fall skulle enligt förslaget vara . Någon särskild forumregel när en person har sekretessmarkering föreslogs däremot inte. Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor Frågan om en särskild forumregel för förföljda personer behand- lades även av Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor.9 Utredningen övervägde en särskild forumregel som skulle berättiga käranden att väcka talan där han själv har sitt hemvist, om sekretess råder beträffande svarandens hemvist eller om svaranden har fingerade personuppgifter. Utredningen bedömde dock att någon särskild regel inte behövdes. Skälet till detta var främst att 9 Se Några folkbokföringsfrågor (SOU 1996:68) den nuvarande ordningen är till fördel för den förföljde eftersom den leder till att hon eller han emellanåt inte kan nås för rättegång. Flera remissinstanser ansåg dock att en särskild forumregel behövs, särskilt då en part har sekretessmarkering. I förarbetena till vissa ändringar i lagen om fingerade person- uppgifter (prop. 1997/98:9), uttalade regeringen att frågan om särskilda forumregler för förföljda personer borde övervägas ytter- ligare och att en sådan utredning borde omfatta såväl mål om vård- nad och umgänge som andra tvistemål. Regeringen ansåg att frågan lämpligen kunde behandlas inom ramen för Brottsofferutred- ningens uppdrag. behandlade alltså frågan om särskilda forumregler för förföljda personer. ansåg att det förslag som Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor övervägde men förkastade var den bästa lösningen. föreslog därför ett tillägg i bestämmelsen om allmänt forum i tvistemål (10 kap. 1 § RB) så att käranden – i de fall där svaranden har medgetts att använda fingerade person- uppgifter eller har sekretessmarkering – kan väcka talan vid den domstol där käranden har sitt hemvist. Om käranden saknar hem- vist i , föreslogs denne ha rätt att väcka talan vid . Utredningen föreslog vidare beträffande mål om vårdnad och umgänge – för det fall det råder sekretess om barnets hemvist eller barnet har fingerade personuppgifter – att talan får väckas där käranden har sitt hemvist eller, om denne saknar hemvist i , vid . Slutligen föreslog utredningen i fråga om äktenskapsmål – för de fall en av parterna saknar hemvist i och den andra har ett sekretessbelagt hemvist eller använder fingerade personuppgifter och har sitt hemvist i – att görs till behörig domstol. Endast ett fåtal remissinstanser yttrade sig över förslaget om forumregler. JO, som i och för sig inte hade något att erinra mot förslaget, framhöll att de föreslagna forumreglerna är begränsade till vissa typer av mål och att det innebär att de t.ex. inte omfattar mål om underhåll till barn, om talan inte väcks i äktenskapsmål eller mål om vårdnad om barn. Eftersom samma överväganden som motiverar särskilda forumregler i äktenskapsmål och vårdnadsmål kan göra sig gällande även i andra typer av familjerättsliga mål menade JO att det vore önskvärt med en mer allmän översyn av de särskilda forumreglerna. I propositionen 2000/01:79 om stöd till brottsoffer diskuteras förslag om särskilda forumregler. På flera punkter uttalas kritik mot förslaget. Bl.a. konstateras att utred- ningen inte på något mer ingående sätt diskuterat de för- och nackdelar en särskild reglering av forumfrågan för med sig för den som vill väcka talan mot en person med skyddade uppgifter respektive för sistnämnda person. Vidare konstateras att det inte heller finns någon analys av frågan om förslaget leder till att skyddet ökar för dem som har sekretess- markering eller fingerade personuppgifter. I propositionen pekas också på att, även om forumreglerna änd- ras, problemet kvarstår för käranden att få fram adressuppgifter till domstolens delgivning. Även andra problem gör sig gällande enligt propositionen, som t.ex. domstols möjlighet att hemlighålla adress- uppgifter vid exempelvis delgivning med svaranden. Det kan vidare uppstå säkerhetsrisker i och med att den som lever under skyddad identitet kan bli tvungen att inställa sig personligen. En annan brist med utredningens förslag är enligt propositionen att utredningen inte beaktat att det även finns andra mål och ärenden för vilka det kan finnas behov av särskilda forumregler då ena parten har skyddad identitet. Mot bakgrund av det anförda ansåg regeringen att frågan om särskilda forumregler behövde utredas ytterligare. Utredningens förslag: Särskilda forumregler införs för situationer då part eller annan har skyddade personuppgifter. För de allmänna domstolarnas del införs en generell forumregel. När det gäller verkställighet i familjemål införs en särskild forumregel i FB. Frågan om särskilda forumregler för förföljda personer har som framgått ovan övervägts vid ett flertal tillfällen . De överväganden som då har gjorts har dock varit inriktade enbart på vissa delar av den problematik som frågan ger anledning att diskutera. Utredningen om vissa folkbokföringsfrågor har t.ex. till över- vägande del sett på frågan ur den skyddades perspektiv, vilket ledde utredningen fram till slutsatsen att det inte fanns skäl att föreslå någon ändring av forumreglerna eftersom den nuvarande ord- ningen utgör ett bra skydd för den som skall skyddas. Detta resonemang harmonierar inte med principen om envars grund- läggande krav på rätt till domstolsprövning av olika tvistefrågor. Även och förslag om specialforum har mötts av kritik eftersom alla aspekter på forumfrågan inte beaktats. När frågan om särskilt forum nu åter diskuteras är det därför viktigt att lyfta fram båda parternas intressen. Å ena sidan är det av stor vikt att den som har skyddade personuppgifter inte får dessa avslöjade i processen. Alla de olika åtgärder som vidtagits runt en hotad person för att säkerställa ett fullgott skydd riskerar annars att bli meningslösa. Å andra sidan kan också motparten, även om det är förföljaren, ha ett berättigat intresse av att få sin sak prövad. Att som med- borgare kunna få sina civila rättigheter och skyldigheter prövade i domstol är ett grundläggande krav på en rättsstat. Detta fastslås i artikel 6:1 i . Utgångspunkten för den fortsatta diskussionen i forumfrågan måste alltså vara att båda sidors intressen skall beaktas. Konsekvenser av särskilda forumregler Vilka för- och nackdelar skulle då särskilda forumregler föra med sig och hur många processer skulle beröras av en sådan reglering? En uppenbar fördel med särskilda forumregler för situationer då ena parten har skyddade personuppgifter skulle vara att en process kan komma till stånd trots att sekretess gäller för de aktuella uppgifterna. Till exempel skulle en kärande kunna väcka talan, även om han eller hon inte kan få fram svarandens adress. Käranden skulle alltså ges samma möjligheter att få sin sak prövad som i förhållande till en vanlig svarande. Grundläggande krav på rätt till domstolsprövning skulle härmed uppfyllas. En annan sida av saken är att fler svarande skulle kunna nås för en process. För en hotad person kan det självklart upplevas som riskfyllt att behöva medverka i en rättegång. Detta torde särskilt gälla i familjemål, om det är förföljaren som startar en eller kanske flera processer. Syftet med bestämmelserna om skydd för person- uppgifter är emellertid inte att en person skall kunna undandra sig domstolsprövningar. Även hotade personer måste räkna med att kunna bli indragna i processer. Det vikiga är att skapa en trygg ordning runt förfarandet så att den hotade inte behöver vara orolig för att de skyddade uppgifterna avslöjas. En särskild forumregel som möjliggör rättegång på annan ort än svarandens hemvistort skulle bidra till att skapa en sådan ordning. Samma synpunkter gör sig gällande beträffande de familjemål där barnets hemvist är avgörande men barnet inte är part, t.ex. vård- nadsmål. Har barnet skyddade uppgifter, skulle det vara en fördel för barnet om målet kunde handläggas på annan ort än barnets bostadsort. Även för en kärande som har skyddade uppgifter skulle en särskild forumregel vara en fördel i de fall talan annars skulle väckas vid kärandens eget forum, t.ex. då ett barn väcker talan mot en man i ett mål om fastställande av faderskap. En rättegång skulle då kunna äga rum utan att det avslöjas var käranden är bosatt. Antalet processer som skulle komma att beröras av en ny forum- reglering torde inte bli stort. Ett sätt att försöka uppskatta hur många det kan röra sig om är att utgå i från antalet tvistemål per invånare och sedan överföra resultatet på personer med skyddade personuppgifter.10 Resonerar man på detta sätt, skulle det 10 inkom till tingsrätterna 64 548 tvistemål. Räknat på befolkningsmängden (8 909 128) uppstod 0,007 tvistemål per person i . Om man räknar med att handla om endast ett sextiotal tvister . Även om man utgår från att förföljda och hotade personer riskerar att dras in i fler processer än genomsnittet, rör det sig alltså inte om något stort antal. Särskilda forumregler skulle med andra ord inte få några stora konsekvenser för rättsapparaten som sådan, men däremot betyda mycket för de enskilda som berörs. Vår slutsats av det anförda är att en reglering med särskilda forumregler skulle medföra fördelar både för parterna själva och för andra berörda. En sådan reglering bör därför införas. Närmare om en ny reglering Behov av särskilda forumregler uppstår som framgått i de fall en regel om hemvistforum är tillämplig men sekretess gäller för parts eller annans personuppgifter p.g.a. sekretessmarkering eller identi- tetsbyte. För de allmänna domstolarnas del finns bestämmelser om hemvistforum i flera olika lagar både beträffande tvistemål och domstolsärenden. I samtliga dessa fall behövs därför subsidiära forumbestämmelser. Tillägg härom kan göras på olika sätt. Ett sätt är att ändra i varje enskild bestämmelse som berörs. Ett annat och enklare sätt som allt mer har kommit till användning i lagstiftningssammanhang är att i en generell bestämmelse slå fast att, om det följer av lag att talan skall väckas eller ansökan göras vid tingsrätten i den ort där part eller annan har hemvist, talan i nu aktuella fall i stället får väckas vid annan tingsrätt.11 Vi föreslår det sistnämnda sättet. Den nya forumbestämmelsen är alltså inte bara subsidiär till forumbestämmelser utan också till bestämmelser i andra lagar t.ex. på familjerättens område. Den gäller inte bara tvistemål utan också domstolsärenden. Den nya bestämmelsen bör därför tas in i en ny egen lag. För förvaltningsdomstolarnas del bedömer vi att hemvistet har betydelse endast i en måltyp. Det gäller verkställighetsmålen enligt 21 kap. 1 § FB. I den bestämmelsen föreskrivs visserligen inte drygt 8 000 personer har någon form av skyddade uppgifter skulle det motsvara ungefär 60 tvistemål för denna grupp (Uppgifterna är hämtade från SCB och RSV) 11 En regel av detta slag brukar kallas för en trolleribestämmelse. Vid utformningen av den nya sambolagen som trädde i kraft valde man denna metod vid definitionen av begreppet sambor, se 1 § andra stycket sambolagen. Se också förslag till 1 kap. 9 § BrB (SOU 2002:3) vilken länsrätt som är behörig. Det skulle därför kunna hävdas att, om den part som väcker talan inte vet var den andre föräldern och barnet finns, han eller hon skulle kunna välja att väcka talan t.ex. vid sin egen länsrätt. Med ett sådant synsätt skulle inte någon ändring av bestämmelsen behövas. Å andra sidan pekar förarbetena ut den länsrätt där den andre föräldern och barnet är bosatta. Såsom utredningen har förstått det är det också så regeln tillämpas av domstolarna.