sou · GSB3115 · 2005-01-01 00:00:00 — Den kompensatoriska pedagogiken ställer krav på den vuxne att vara medveten om de könsmönster som existerar och egna sätt att föra över detta traditionella sätt att möta respektive kön. Förskolläraren måste med denna pedagogik arbeta med sina egna värderingar och handlingsmönster, med sina egna könsroller. Det är alltså viktigt att vara medveten om rådande genusordning, om makten och könets betydelse i utbildning och uppfostran. Det finns en föreställning om att kompensatorisk peda- gogik arbetar på olika sätt med flickor och pojkar. Att man sepa- rerar grupperna i kön och att flickor och pojkar inte får leka samma lekar eller utveckla samma saker. Det är nog en missuppfattning som behöver korrigeras. Att arbeta kompensatoriskt innebär enligt denna pedagogiks förespråkare att: Erbjuda flickor och pojkar samma möjligheter till utveckling, social kompetens, glädje och utmaning. Skapa en pedagogisk miljö där flickor och pojkar kan bredda sina erfarenheter utan att hämmas av traditionella köns- mönster, och där de genom ökad självinsikt kan välja sin fram- tid utifrån sin egen vilja och sina personliga intressen. Bidra till att ge flickor och pojkar en positiv könsidentitet.4 I den konkreta vardagen kan det innebära att man till exempel delar gruppen så att flickor och pojkar får gå en varsin väg till en plats i skogen. På pojkarnas stig ser man till att det händer en massa saker där pojkarna får träna sig i samarbete, att hjälpa varandra där det kan vara svårt att ta sig över bäckar och stenar och att samtala om hur lösningarna på olika problem kan sökas. 3JämO (2000) Arbete med jämställdhet i förskolan handlar övningarna till exempel om hur flickorna kan ta sig lite högre upp än de brukar när de klättrar och hur fort de kan springa för att ta sig fram. Självklart är målet med övningarna att barnen i gemensam grupp sedan känner sig självsäkra på att det egna sättet att röra sig i skogen är accepterat utifrån den individ man är, och inte det kön man tillhör. I enkönade grupper är det heller inte ovanligt att enskilda flickor respektive pojkar kan agera så som inte förväntas av könskategorin. Det är också viktigt att dessa barn ges möjlighet i att bli accepte- rade som den individ de just nu är. Delegationen har för avsikt att återkomma till frågan om den kompensatoriska pedagogiken i slutbetänkandet. Det finns många frågor som är obesvarade, till exempel om gruppindelningen sker på andra grunder än kön eller delar man också in barnen i grupper av exempelvis aktiva och passiva, eller någon annan katego- risering. Exempelvis vet vi att ålder är en kategorisering som många har arbetat med . De ansökningar som kom in till delegationen vid första ansök- ningsomgången visade för oss vad det är för kunskaper som efter- söks. Ansökningarna kunde handla om att få köpa in video- och kamerautrustning. Det handlade om studiebesök till de förskolor som är kända i vidare kretsar och det handlade om föreläsningar av konsulter på området. Det var också en del ansökningar som visade på hur man vill använda de redan utbildade genuspedagogerna. Delegationens pengar sågs som en väg att kunna frigöra genus- från sitt ordinarie lärararbete, för att arbeta som hand- ledare för övrig personal inom förskola och skola. Handledare- resurser är något som eftersträvas inom förskolans hela område och det avspeglades också i de ansökningar vi fick in på jämställdhets- området. Det är också några av ansökningarna som pekar på att man söker djupare kunskaper inom genusområdet, där man vill söka sam- arbete med högskolor och universitet i förskolans närhet. Det framkommer också i möten med personal inom förskolan och med tjänstemän och politiker att det vore önskvärt att utveckla metoder för jämställdhetsarbetet. Hur gör man? är den stora frågan. Arbete med jämställdhet i förskolan I endast i av landets kommuner beslutas om inrikt- ningen av kompetensutvecklingen på central nivå. I är det den lokala förskolan som har att bestämma om detta och i tas besluten i samråd mellan central och lokal nivå. I en norsk utvärdering av grundskolereformen framkommer det att kompetensutveckling har stor betydelse när det gäller att genom- föra förändringar som ligger i linje med läroplanens intentioner.5 Delegationen anser att det finns stora behov av kunskapsutveckling, och detta kräver att resurser ställs till förfogande. 7.2Här arbetar man med jämställdhet i förskolan När vi utlyste möjligheten att söka pengar för att utveckla jäm- ställdhet, blev det också en signal till pedagoger och tjänstemän runt om i landet att kontakta oss för att beskriva deras tankar om jämställdhet i förskolan. I dessa samtal och i de 113 ansökningar som sedan kom in kunde vi konstatera att det i landet refereras till, i stort sett, tre olika verksamheter som arbetat med jäm- ställdhet i förskolan och skolan. Intressant att konstatera är att dessa olika verksamheter tar sin start i det arbete som gjorts i och på . I startade ett projekt, inspirerat av förskolor på , för att motverka traditionella könsroller redan i för- skolan. Projektet pågick till 1999 och handlade om att utbilda per- sonalen i jämställdhetsfrågor, där fokus har varit att medvetande- göra personalen om egna värderingar och handlingsmönster i inter- aktionen med flickor och pojkar. Detta arbete genomfördes bland annat genom att dokumentera sin vardag med videofilmning, där man sedan under handledning resonerade kring vad som kom fram i dessa filmer. Mest kända från det arbete som bedrevs på sju för- skolor i är Björntomten och Tittmyran. Dessa två förskolor har sedan fått stå modell för mycket av utvecklingen av jämställdhetsarbete på förskolor runt omkring i . De sju skolor och förskolor som vara med från början fortsatte sitt arbete och har kommun tillsammans med och fortsatt sitt arbete genom ett regionalt för jämställdhet i förskolan. JämRum har som syfte att genom de anställda pedagogerna öka genus- kompetensen i regionens skolor, inklusive förskolor. 5 (2004) SOU 2004:115 Arbete med jämställdhet i förskolan genom handledning och vägledning och i samverkan med de genuspedagoger som länets kommuner låtit utbilda. I samlades förskole- och skolpersonal för att inspireras till jämställdhetsarbete genom att lyssna på barnpsykologen och personal från Tittmyran och Björntomtens förskolor. Ett resultat av denna inspi- ration var att några åhörare anmälde sitt intresse för att starta ett projekt om jämställdhet i förskola och skola i . Detta projekt kom att kallas för Vidgade Vyer och handlade om att med hjälp av aktionsforskning kartlägga, analysera och förändra de könsmönster man väntade sig finna i förskolorna. Med aktions- forskning i Vidgade Vyer arbetade pedagogerna med varvning av teori och praktik för att finna sina egen könskoreo- grafi.6 Projektet avslutades och var lyckat så till vida att de som deltagit kommit långt i att se sig själv som överförare av köns- mönster och att med hjälp av dessa insikter också kunna göra kon- kreta förändringar i det dagliga pedagogiska arbetet. De upplever också att barnen har utvecklat nya mönster, vidgat sina vyer, för vad som är tillåtet för en flicka och pojke att göra. Men, som så ofta med projekt, har kunskaperna i stor utsträckning stannat hos dem som var deltagare, och har inte valt att göra några fortsatta projekt. Ett av de projekt som fått medel av delegationen är dock inspirerat av Vidgade Vyer. i kommun var inte med på båten då tillfälle gavs. vill de lära av de erfaren- heter som värdegrundcenter i gjorde i sitt aktionsforsknings- projekt , samt lära av nya erfarenheter. I tog GR utbildning, som är en del av , initiativ till ett projekt som gått under namnet Våga bryta mönstret Här har man –2003 engagerat 20 arbetslag för att bryta traditionella köns- mönster. Samarbetspartners har främst varit JämO och deltagande kommuner. i , och Natio- nella Sekretariatet för Genusforskning har varit med och finansie- rat. De tjugo arbetslagen kom från både förskola, grundskola och gymnasium och har representerats av så olika arbetsgrupper som förskollärare, barnskötare, specialpedagoger, vaktmästare, lärare 6 Könskoreografi är det ord man använde i Vidgade Vyer Arbete med jämställdhet i förskolan Projektet har arbetat som de övriga med fortbild- ning i genuskunskaper, kartläggning av könsmönster och handled- ningsgrupper. Deltagarna genomgick utbildning i systematiska studier av sina arbetsplatser med observationer, intervjuer, video- inspelningar och dokumentation. Kompensatorisk pedagogik har varit ett centralt begrepp.7 Utöver detta arbetar man också i stad med projektet, Jämt i , där över 100 vuxna inom förskolan deltagit i utbildningssatsningen, med föreläsningar och seminarier om jäm- ställdhet som värdegrund i förskolearbetet. I träffades två pedagoger med ett uppdrag att försöka skapa ordning i en klass 11–12 åringar. När arbetet inleddes med att titta på klassen med ett genusperspektiv kunde de konstatera att: Flickorna var osynliga skuggor som strök längs väggarna och pojkarna tog allt utrymme.8 Med denna insikt började så ett arbete som kom att kallas för det elfte steget. Hela skolan granskades ur ett genusperspektiv och ett utbildnings- projekt tog fart med personalutbildning och handledning i kom- pensatorisk pedagogik med genusperspektiv. Arbetet blev upp- märksammat och de två pedagogerna fick allt mer uppgifter med att stötta personal på olika skolor i sitt arbete. Elfte steget har kommit att bli den metod som refereras till när man i Skåne- regionen vill arbeta med jämställdhet i förskolan och skolan. 7.2.1Projekt som arbetar med stöd av delegationen I Ale kommun, som ligger i , har ett projekt i kommunens centrala skolområde. I detta ingår personal från fem avdelningar på fem förskolor, vilket innebär att 270 barn berörs. Huvudmålet är att utveckla ett förhållningssätt och därmed också det pedagogiska innehållet i verksamheten genom att öka förståelsen hos personalen om hur kön konstrueras. Det ska man uppnå dels genom att ut- bilda personalen och dels genom att titta närmare på barnens lek och pedagogernas förhållningssätt via bland annat videoin- spelningar i den pedagogiska dokumentationen. Kamera och video för dokumentation är för övrigt något som återkommer i nästan alla de projekt som delegationen varit i kontakt med. 7Gannerud (2003) Arbete med jämställdhet i förskolan Kulladalen och Murbräckan är två föräldrakooperativ i som vill utveckla sitt jämställdhetsarbete genom att skapa en större medvetenhet och kunskap kring jäm- ställdhet och genus. Därför har man på tänkt genomföra två heldagsworkshops där både föräldrar och personal deltar till- sammans med lärare från i . På Murbräckan kommer man utifrån föreläsningar om jämställdhet nu fördjupa sina kunskaper inom genusområdet och utforma en konkret hand- lingsplan som ska innehålla både mål och exempel på verksamhets- aktiviteter. Exempel på detta kan vara samtal och diskussioner med barnen om jämställdhet, utformning av leksaker och annat material, lokalernas utnyttjande och planering av verksamheten. I kommun i ligger . Där går det 52 barn, som tillsammans har 82 föräldrar. Sammanlagt är det 14 personer som arbetar i förskolan. Diskussionen kring jämställdhet har funnits på förskolan men arbetat har inte riktigt tagit fart. var inte med i Vidgade Vyer – projek- tet i tidigare men vill nu ta vara på de erfarenheter som gjort och utveckla arbetet i kommun. Projektet kommer att drivas av både föräldrar och personal i samverkan och man kommer bland annat att hämta inspiration via studiebesök och föreläsningar. Man ska också utveckla en egen studiecirkel som både personal och föräldrar kommer att kunna använda sig av. Barbie och har pedagogerna på i döpt sitt projekt till. I det här projektet deltar fyra pedagoger från två avdelningar. av barnen på för- skolan har en annan bakgrund än den helsvenska. Projektet om- fattar både jämställdhets och integrationstankar. Målet med det här arbetet är dels att medvetandegöra pedagogerna om både genus och integration men också att identifiera både möjligheter och svårig- heter som kan dyka upp när man arbetar med barn från så många olika kulturer. Stormhatten är ett föräldrakooperativ med två avdelningar i . Ett av målen med det här projektet är att varje barn ska utveckla sin individuella personlighet och sina egna intressen utan att styras av stereotypa könsroller. Här har man tänkt sig att bland annat aktivt arbete med jämställdhet genom dramalek, hantverk, lek, litteratur och musik. I arbetar man inte bara med den kommunala förskolan utan också med familjedaghem. Sammanlagt deltar 12 personer an- ställda i kommun. Arbetet började och vill Arbete med jämställdhet i förskolan man arbeta vidare med att fördjupa sig i det man påbörjat. Men också med att utveckla projektet till fler förskolor och till att också inbegripa familjedaghemmen. Målet är att bredda barnens möjlig- heter i teman som solidaritet och demokrati utan att hindras av kön. Förskolan är beläget i det lilla samhället i län. Där finns 28 barn inskrivna. Här kommer personalen på förskolan att vara en pilotgrupp som ska utveckla pedagoger- nas medvetenhet om genusfrågor och se till att den tredje , det vill säga miljön som barnen befinner sig i, utformas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Arbetet utgår från synen på det kompetenta barnet och att alla barn bör få lika chans oavsett kön. I kommun har man arbetat med jäm- ställdhet inom skolan för att på detta sätt motverka den utflyttning från kommunen som framför allt genomförs av unga kvinnor. Det projektet startade utifrån frågeställningen hur en glesbygdskom- mun ska kunna överleva och utvecklas om flickors och pojkars för- utsättningar ser så olika ut i en kommun. Två förskolor, Katten och Gläntan, vill nu arbeta vidare för att nå ännu yngre barn och deras föräldrar med detta jämställdhetsperspektiv. Förskolorna har över- gripande gemensamma mål men har även egna delmål för sitt arbete. De kommer båda att arbeta med leksaker och den lärande leken. På Gläntan kommer man bland annat att studera teorier om barns lek medan man på Katten planerar att ta bort könsrelaterade leksaker i syfte att studera om leksaker spelar någon roll ur ett genusperspektiv. Etik och värdegrundsgrupp i kommun har involverat nio förskolor och nio familjedaghem i ett arbete som inbegriper alla barn mellan 0–. Målsättningen är att utifrån för- skolans och skolans läroplan gemensamt arbeta med värdegrunds- frågor där bland annat genusfrågorna ingår. Här kommer man att arbeta med tanken om integration av jämställdhet, den så kallade tre R metoden, med aktionsforskning och med att försöka utveckla nya metoder för hur arbete med jämställdhet och genus ska gå till. Förskolan i är en enskild förskola med sex avdelningar. har en diskussion kring köns- roller och flickornas och pojkarnas attityd mot varandra vuxit fram. När personalen tittat närmare på sin egen dokumentation har man insett att arbetet ibland har varit oerhört könstraditionellt. vill man gå vidare genom att öka sin egen kunskap och utveckla det Arbete med jämställdhet i förskolan HallonEtt kommer även att samarbeta med förskolan i ska genomföra ett mycket annor- lunda projekt i förhållande till de övriga. De ska nämligen bygga en helt ny förskola där både barn och pedagoger ska vara mycket del- aktiga i processen. I nära samarbete med arkitekten ska barnen och personalen titta närmare på vilka miljöer som flickor respektive pojkar tycker om. Projektet går helt enkelt ut på att undvika att bygga in o- jämställdhetsfällor redan från början. Bygget av den nya skolan beräknas vara klart . Fyra förskolor med sammanlagt 50 pedagoger i kommer att arbeta mycket med sagor och fantasi där handdockan har en viktig roll. Målet för det här arbetet är medvetna pedagoger och barn med en positiv jämställdhetssyn som inte begränsar barnens utveckling. Pedagogerna vill utveckla sitt arbete med sagor men också titta närmare på lekmiljön, leksaker och hur man be- möter barnen ur ett könsperspektiv. I stad har man arbetat med jämställdhets- frågor genom en föreläsningsserie och ett litteraturprojekt för skolan. vill också ett antal förskolor utöka sina kunskaper ut- ifrån vad som redan gjort på andra håll i landet. Genom bidrag från delegationen har man nu införskaffat en arbetsplan från och en videofilm för att på sätt fördjupa sig i metoder och tips för att komma vidare i sitt eget jämställdhets- arbete. Med i arbetet i Tjörns kommun finns fem kommunala och en enskild förskola. Projektet kommer att arbeta i nätverksmodell med erfarenhetsutbyte även via konferenser över intranät och Internet. har en rad olika modeller för sitt arbete; bland annat ska man inrätta jämställdhetsplaner på varje förskola och köpa in genusvetenskaplig utbildning från universitet i . Efter projektets slut ska personalen vara medvetna om sitt förhåll- ningssätt till jämställdhetsfrågorna och sina egna roller som före- bilder för barnen. På har man också planer på internationellt samarbete genom Comenius. I har man fått medel för att arbeta med jämställdhet i ett projekt som berör tre förskoleenheter, 25 avdelningar och 105 anställda. Det rör således många barn som framför allt bor i om- rådet Viksäng-Kungsåra. Här vill man öka medvetenheten samt utveckla och etablera ett jämställdhetspedagogiskt arbetssätt där personal ska kunna ge flickor och pojkar lika villkor på förskolan. För att uppnå detta ska personalen granska sig själva och sitt Arbete med jämställdhet i förskolan förhållningssätt och även få handledning i sitt arbete. Man kommer även att involvera föräldrar och områdets familjecentrum i arbetet. Utvärdering kommer att göras tillsammans med Genusforum på . Förutom de ovan nämnda förskolorna har delegationen också prioriterat två länsövergripande projekt. Anledningen till det är att vi tycker det är viktigt att få klart för oss om det har stor betydelse för utvecklingen på vilken nivå i hierarkin som an- svarar för projektets fortlevnad. Det finns forskning inom jäm- ställdhetsområdet som pekar på vikten av positivt ledarskap för att jämställdhetsprojekt ska lyckas. Ett av dessa länsövergripande projekt är JämFör som samordnas av kommunförbundet i , där deltagare från länets samtliga 15 kommuner finns med. Arbetet bedrivs inom ramen för ett förskolenätverk som redan finns och som samverkar med en rad andra frågor. Projektets övergripande mål är, att genom utbildning och handledning för de 25 arbetslagen som ingår, öka med- vetenheten och kunskapen om genusinteraktionen i förskolan. Denna medvetenhet ska sedan via dialog och samverkan återspeglas i mötet med barnen. Ett länsövergripande projekt som detta invol- verar naturligtvis också en mängd andra aktörer i länet som också är medfinansiärer. Det andra länsövergripande projektet finns i . Även här är det kommunförbundet som samordnar och projektet består av tio mindre projekt, där varje projekt är en förskola. Arbetet kommer att bedrivas via forskningscirklar där varje projekt anpassas till de egna förutsättningarna utifrån barnens och perso- nalens behov. Det övergripande målet med projekten är att genom att stärka personalens kunskap, utveckla både organisationen och verksamheten i länet så att alla barn ska kunna ges samma möjlighet och samma grundläggande bemötande oavsett kön. Projektet handlar om såväl det personliga mötet som den miljö barnen be- finner sig i. För utvärdering och utbildning kommer man ha ett nära samarbete med och den lärarutbildning som finns där. Alla dessa ovanstående projekt kommer att ut- värderas och i slutbetänkandet kommer detta att redovisas. Tanken är att vi tillsammans med nya projekt och andra projekt och verk- samheter som finns i landet ska kunna få en bred information och kunskap om hur man ska kunna arbeta vidare för att uppnå målen i läroplanen om att bryta de traditionella könsmönster som råder. 8Konsekvenser av genomförda förslag Förskolan är en verksamhet som i huvudsak finansieras genom statliga och kommunala medel, detta oavsett om förskolan drivs i eller enskild regi. Oavsett vilket ska en kommitté, enligt 14 § kommittéförordningen, redovisa eventuella ekonomiska och andra konsekvenser av sina förslag i betänkandet. Andra konse- kvenser som åsyftas är att pröva offentliga åtaganden, den kom- munala självstyrelsen, brottsligheten, sysselsättning och offentlig service i hela landet, små företag, jämställdhet, möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen och personlig integritet. Vad som i kommittéförordningen inte tas upp som ett konsekvensområde är dock det som vi anser vara den viktigaste konsekvensen med vårt arbete, nämligen vilken konsekvens detta arbete innebär för barnen. Men som vi skriver i inledningen av detta betänkande så menar delegationen att vårt arbete kan ge konsekvenser för den enskilda flickan och pojken genom att ett genusmedvetet pedagogiskt arbete kommer att innebära att flickor och pojkar får växa upp utan att hindras i sin utveckling av vuxnas förväntningar på snäva könsroller. I detta delbetänkande har vi kommit fram till att det finns några åtgärder som skulle kunna vara ganska enkla att genomföra om regering, riksdag och kommun finner dessa lämpliga. Det är dock svårt att överblicka de totala kost- nader detta skulle kunna innebära då det ser olika ut i kommuner och på olika lärosäten. I inledningen av detta kapitel vill vi av den anledningen peka på eventuella kostnader för respektive berörd in- stans att ta i övervägande. I förslaget att enbart bör bevilja BRYT- projekt där man på ett tydligare sätt kommer att arbeta med kun- Konsekvenser av genomförda förslag skap kring genusstrukturen menar vi att detta kan åtgärdas inom befintliga budgetramar. När det gäller regeringens förordning (2001:161) angående statsbidrag för kvalitetsstärkande åtgärder inom förskoleverksam- het och skolbarnomsorg till kommuner som tillämpar maxtaxa, där vi föreslår en ändring i förordningen så att statsbidrag enbart betalas ut till de kommuner som avser att lägga av dessa medel på vidareutbildning och kompetenshöjande åtgärder inom genus- och jämställdhetsområdet, gör vi samma bedömning som ovan. När det gäller det statliga utbildningsområdet har vi föreslagit att examensordningen behöver ses över när det gäller målen då vi menar att det är viktigt att blivande lärare inser betydelsen av genusordningen för att kunna inse betydelse av könsskillnad. Detta medför inte några direkta kostnader. För vårt förslag om att omarbeta programmålen i gymnasie- skolans program för barn och fritid och för kursen förskola, skola och fritidshem menar vi att det inte medför några direkta kostna- der. Delegationen har även föreslagit att SCB ska åläggas att upprätta ett nationellt förskoleregister. Vi bedömer att detta kan göras inom befintliga budgetramar. När det gäller frågan om offentliga åtaganden har vi i detta betän- kande inte resonerat om denna fråga då direktiven till delegationen handlar om jämställdhet i förskolan. Delegationen menar att direk- tiven i sig var tydliga i att det gäller alla förskolor, oavsett vem som driver dem, att vi inte behöver resonera om frågan om offentliga åtaganden på något annat sätt än vad gäller det kommunala själv- styret. Hela vårt betänkande har betydelse för den lokala demokratin och därmed det kommunala självstyret, enligt 1 kapitlet 1 § i kom- munallagen på så sätt att det är kommunerna som har huvudan- svaret för förskolorna, oavsett i vilken regi dessa drivs. I för- arbetena till lagen sägs att bestämmelsen om självstyret i själva verket handlar om en princip för relationen mellan staten och den kommunala nivån. Graden av självstyrelse utgörs ytterst av formerna för samverkan. När det gäller innehållet i förskolornas Konsekvenser av genomförda förslag verksamhet har dock kommunerna skyldighet att följa skollagen och därmed också förordningen Lpfö 98.