sou · GSB357 · 2005-01-01 00:00:00 — har för uppgiften inrättat ett marknadskontrollråd som består av företrädare för sektorsmyndigheterna, departement samt konsu- ment-, arbetstagar- och näringslivsorganisationer. SWEDAC sammanställer årliga rapporter som redovisar hur marknadskontrollen bedrivs i . I dessa har framkommit bl.a. att myndigheterna prioriterar marknadskontrol- len i varierande grad samt att EU:s verksamhet på området ökat i betydelse. Marknadskontroll är ett viktigt medel för att upprätthålla förtro- endet för och funktionen av den inre marknaden. Det krävs en till- fredsställande omfattning och i förhållande till riskerna likformig nivå på de kontroller som utförs inom olika områden. Detta för att konsumenter och näringsidkare skall få tillgång till säkra produkter och för att inga konkurrensfördelar skall uppstå genom brott mot de föreskrivna reglerna. Enligt SWEDAC:s årliga rapporter varierar de olika myndig- heternas marknadskontrollverksamhet kraftigt. Vissa myndigheter bedriver en omfattande kontroll medan andra inte utför någon kontroll. Tullmyndigheterna har en viktig uppgift att fylla när det gäller att skydda EU från import från tredjeland av produkter som inte uppfyller EU:s säkerhetskrav. Tullmyndigheterna har genom EG:s rådsförordning 339/93 givits vissa kontrollbefogenheter för att kunna förhindra att sådana produkter når marknaden. EG:s råds- förordning har i kompletterats med tillämpningsföreskrif- ter i tullförordningen (2000:1306). EU:s rådsförordning har p.g.a. både administrativa och legala hinder inte kunnat tillämpas fullt ut i . Utredaren skall utvärdera erfarenheterna av de beslut som togs i samband med inträdet i EES och EU. Även erfarenheter vunna i andra medlemsstater i unionen bör beaktas. kraven på marknadskontroll i existerande och förutsebar EG- lagstiftning, behovet av marknadskontroll inom olika områden samt kostna- der för denna och myndigheternas sanktionsmöjligheter, och fördelningen mellan myndigheterna av ansvaret för marknads- kontrollen. Utredaren skall vidare redovisa och lämna förslag till olika finansie- ringsvägar för marknadskontrollen samt, där så bedöms befogat, lämna förslag till en effektivare organisation. Olika möjligheter att finansiera marknadskontrollen skall under- sökas. Strävan skall vara att finansieringen sker på annat sätt än över myndighetsanslaget. För- och nackdelar med olika finansie- ringsformer skall belysas. Förslagen skall utformas förutsättningslöst i förhållande till nuvarande organisation. Utredaren skall överväga behov av ändrade lagar, förordningar och nya föreskrifter inom området. Vidare skall utredaren beakta SWEDACs skrivelse till , Dnr 00-1653-100 Begäran om ändring i tullagen och regeringens proposition 2000/01:135 Handlingsplan för konsumentpolitiken 2001–2005 vad avser marknadskontroll under produktsäkerhets- lagen och i utredningen inkludera de områden som propositionen beskriver avseende marknadskontroll. Sammantaget skall utredningens förslag ha som mål att främja en nationell samsyn och politik vad gäller marknadskontrollen för att på så sätt stärka den både nationellt och inom EU. Kontrollen på jordbruks- och livsmedelsområdet samt på läke- medelsområdet har en annan uppbyggnad varför utredningsdirekti- ven inte omfattar dessa områden. Utredaren skall inhämta synpunkter från berörda myndigheter och organisationer. Utredaren skall också inhämta synpunkter från den särskilde utredaren för genomförande av EG:s direktiv om allmän produktsäkerhet (Dir. 2002:88), från den särskilda utredaren för tydligare och effektivare statlig tillsyn (Dir.2000:62) samt, vad gäller förslagets konsekvenser för små företag, med för regelgranskning (NNR). Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den 28 feb- ruari 2004. Faktablad med svar från myndig- heterna på enkätfrågor samt för- teckning av berörda rättsakter I.A Direktiv enligt nya metoden och liknande direktiv och svenska regler som införlivar dem Genomförande: Arbetsmiljölagen (1977:1160), arbetsmiljöförord- ningen (1977:1166) gäller för samtliga direktivområden. Direktiven genomförs även via nedan angivna föreskrifter 98/37/EG – maskiner (MD) – AFS 1993:10 89/686/EEG – personlig skyddsutrustning (PPE) – AFS 1996:7 87/404/EEG – enkla tryckkärl (SPD) – AFS 1994:53 97/23/EG – tryckbärande anordningar (PED) – AFS 1994:4 94/9/EG – utrustningar och säkerhetssystem som är avsedda för användning i explosionsfarliga omgivningar (ATEX) – AFS 1995:5. I.B Andra EG-rättsakter och svenska regler som införlivar dem Angående 75/324/EEG om aerosoler och 84/525/EEG – 84/527/EEG om gasflaskor råder viss oklarhet om ansvar mellan och . Gasflaskor regleras i AFS 1996:10 – 12. I.C Produktområden inom vilka det enligt rent nationella regler bedrivs marknadskontroll: stegar och ställningar, bultpistoler, skyddsnät, stolpskor, vissa gasflaskor (AFS 2001:4) m.m. I.D Kända framtida ändringar av regelverket som väntas påverka marknadskontroll berörs av det allmänna produktsäkerhetsdirekti- vet rörande exempelvis maskiner, ATEX, tryckkärl, personlig skyddsutrustning och stegar. Direktivet innebär skärpta krav på marknadskontroll. Maskindirektivet och direktivet om personlig skyddsutrustning är på väg att revideras. Det medför ökade krav på medlemsstaterna när det gäller marknadskontroll. I.E Flera produktområden berörs av avtal mellan EG och tredje land II Samarbete med andra myndigheter Ett formellt delat ansvar finns inom följande områden: Konsu- mentverket ansvarar för PPE för privat bruk, för PPE som används i arbetslivet. Lagen om PPE för privat bruk gäller PPE som konsumenter i inte obetydlig omfattning använder för privat bruk. Arbetsmiljölagen gäller för alla produkter som kan användas yrkesmässigt. Hörselskydd, andningsskydd och ögonskydd är exempel på utrustningar som omfattas av båda lagarna. ATEX: Ansvaret är delat mellan och Elsäker- hetsverket. Ett särskilt samarbetsprojekt har bedrivits av och tillsammans rörande Internet- och postorderförsäljning av stegar, maskiner, PPE m.m. Projektet har varit lyckosamt och följts upp med information till de berörda företagen. Gränsdragningsproblem: Maskiner: är sektorsansvarig myndighet för byggprodukter och föreskriver om bl.a. hissar, portar och rulltrappor. För det konstruktiva utförandet på anordningar som omfattas av maskindirektivet hänvisar i sina föreskrifter till föreskrifter AFS 1993:10. Ansvaret för marknadsövervakning är oklart. Maskindirektivet täcker säkerhet och hälsa för konsumenter. Arbetsmiljölagens krav på leverantörer kan tillämpas för produkter som kan användas yrkesmässigt oavsett användningen i det enskilda fallet. Lagstödet är inte helt tydligt när det gäller t.ex. säkerhet för barn hos vissa maskiner avsedda i första hand för konsumenter. Maskiner vars risker huvudsakligen är av elektrisk natur är undantagna ur maskindirektivet och täcks av lågspänningsdirekti- vet. Många av dessa maskiner medför även mekaniska risker vid användning men arbetsmiljölagstiftningen täcker inte kontrollen av dem. Inom PPE uppkommer gränsdragningsproblem vid marknads- kontroll mellan arbetsmiljö- och konsumentområdet. Problemet skulle kunna lösas om ansvaret delas upp, t.ex. produktområdesvis. Avseende aerosoler, gasflaskor och tryckkärl berörs både och . III Arbetsformer i marknadskontrollen Löpande marknadsövervakning utförs av Arbetsmiljöinspektionen i samband med inspektioner på arbetsplatser i de fall inspektionen avser att klargöra om produkter uppfyllde gällande krav när de nådde slutanvändaren. En viktig del av detta är granskning av pro- dukter som arbetsgivaren tillverkat eller anpassat för eget bruk eller som byggts och installerats på plats. Inspektionen gör även mark- nadsövervakning på mässor och hos uthyrare. Krav på tillverkare, importörer eller leverantörer, med anledning av påträffade brister, handhas av avdelningen för central tillsyn på verket. Aktiva plane- rade marknadskontrollprojekt utförs normalt i samverkan mellan inspektionen och den centrala tillsynsavdelningen. Ett särskilt projekt rörande produkter som erbjuds via e-handel har genom- förts med gott resultat. behandlas under ett genomsnittsår cirka 200 ärenden där åtgärder vidtas och vid cirka sex tillfällen går ver- ket vidare med beslut med tvingande verkan. Arbetsmiljömyndigheterna i har samarbetat när det gäller arbetsmiljöfrågor. Det har bl.a. resulterat i gemen- samma marknadskontrollprojekt, främst inom området PPE. Ver- ket deltar i informationsnätverket med koppling till och några fler länder och i AdCo-grupper under respek- tive direktiv i EU. Verkets målsättning är att planera marknadskontrollen . ska samtliga produktområden, som omfattas av de produktdirektiv som myndigheten är ansvarig för, bli föremål för aktivt planerade marknadskontrollinsatser. Marknadskontrollen inriktas särskilt mot produkter som erfaren- hetsmässigt är förknippade med särskilda risker vid användningen. Information om arbetsskador, arbetssjukdomar, olyckor och tillbud erhålls dels genom Informationssystem för arbetsskador () som administreras av statistikenheten, dels genom anmäl- ningar från arbetsgivare enligt arbetsmiljöförordningens 2 §. Maskindirektivet är det nyametodendirektiv som har störst eko- nomisk betydelse inom den europeiska unionen. Den mekaniska sektorn inom EU hade 1998 en produktion på ungefär 300 miljar- der euro vilket motsvarar av EU:s industriproduktion. Därutöver importeras en stor mängd maskiner från tredje land. Direktivets betydelse för en mängd aktörer på den svenska mark- naden såsom tillverkare, importörer, återförsäljare och kunder kan inte underskattas. På de flesta av verkets ansvarsområden saknas naturliga vägar att kontrollera vilka produkter som släpps ut på marknaden. För många produkter gäller att de ska ha genomgått tredjepartskon- troll. Det har inte visat sig att denna innebär att marknadskontrol- len av produkterna kan minskas. Däremot har en regelbunden och omfattande marknadskontroll visat sig avsevärt förbättra situatio- nen på marknaden och det i sin tur medför att kontrollintervallen kan ökas. Inom produktområden där tillverkare och företag har svårt att tillämpa reglerna behövs inte bara marknadskontroll utan även information till och utbildning av tillverkare och företag. Det går inte att se på ett hörselskydd, andningsskydd eller ett enkelt tryckkärl att det uppfyller direktivets krav. Provning måste äga rum av produkter som valts ut genom stickprovskontroller. Maskindirektivets krav är mycket omfattande och komplexa. Att göra en heltäckande provning mot gällande krav är möjligt enbart för de allra enklast maskinerna och blir även i dessa fall omfattande och dyrbara. Kontroller får normalt inriktas på enskilda aspekter eller delar av maskiner. Vissa enstaka krav kan kontrolleras via okulärbesiktning, men för maskiner som helhet räcker det inte. Det finns inte möjlighet att få information från tullen om importerade produkter från tredjeland. Om verket skulle kunna få uppgifter om vilka importörer och återförsäljare som importerar vissa produkter så skulle marknadskontroll kunna utfö- ras hos importören eller återförsäljaren. Det kan göra marknads- kontrollen mera kostnadseffektiv. V Resursåtgång och finansiering Finansieringen sker f.n. inom det normala budgetanslaget. avsattes 300 000 för särskilda insatser t.ex. inköp eller provning av produkter. har utanför detta finansierat ett nordiskt projekt inom området PPE. Marknadskontrollärenden tar ofta mycket tid i anspråk. Ökad kunskap om marknadskontrollen medför att Arbetsmiljöinspektionen initierar flera ärenden. Det blir därmed svårt att hantera alla ärenden med nuvarande fördelning av personalresurser inom området marknadskontroll. En skattning av resursanvändningen i den centrala tillsynen är 3–4 årsarbetskrafter. Marknadskontroll på arbetsmiljödistrikten ingår som en del av den normala tillsynsverksamheten varför det är svårt att ange antalet årsarbetskrafter. Provning av produkter kan bara göras om anslag finns för detta. behövs sannolikt 15 årsarbets- krafter inklusive arbetsmiljödistriktens. bedömer att det är svårt att identifiera ett kollektiv för avgiftsuttag. Maskinområdet består av ett stort antal företag som tillverkar, importerar, hyr ut eller säljer maskiner. Det är vanligt att produkter tillverkas för eget bruk eller importeras direkt till användaren. VI Synpunkter om mer effektiv marknadskontroll Det behövs både en tydligare styrning från regeringen och en tydli- gare styrning av resursanvändningen hos myndigheterna. Mycket handlar om prioriteringar bland resurser som finns att tillgå. Medel bör öronmärkas för marknadskontroll. Glapp mellan direktivområ- den och myndigheternas ansvarsområden samt områden där före- skrifts- och tillsynsansvar är delat skapar problem. Samarbetet mellan olika EU-länder i marknadskontrollen måste förbättras och utökas. De erfarenheter verket har av de nordiska projekten är enbart positiva. Marknadskontrollen kan på detta sätt göras mera resurseffektiv. Ökat samarbete med tillverkare, importörer och leverantörer ökar marknadens kunskaper om gällande regler. I övrigt anser verket att ett oberoende provningsinstitut med statligt anslag skulle underlätta marknadskontrollen och att problem med E-handel måste uppmärksammas samt att de svenska sekretessreglerna är svåra att hantera i informationssystemen. I.A Direktiv enligt nya metoden eller liknande direktiv och svenska regler som införlivar dem Övergripande lagstiftning är plan- och bygglag (1987:10) – PBL, lagen (1994:847) om tekniska egenskaper på byggnadsverk – BVL och förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på bygg- nadsverk – BVF. Genomförande sker även genom följande regler: 89/106/EEG – byggprodukter – BFS 1997:29, 1993:57, 1993:58, 1999:17 92/42/EG – effektivitetskrav för nya värmepannor – BFS 1997:58 95/16/EG – hissar – förordning (1999:371) om hissar – BFS 1994:25, 1997:1 2000/09/EG – skidliftar – BFS 1994:25. I.B Andra EG-rättsakter och svenska regler som införlivar dem Lag (1978:277) med bemyndigande att meddela föreskrifter i fråga om anordning för förbrukningsmätning av elektrisk energi, vatten- eller värmeenergi, m.m., förordning (1994:99) om el-, vatten- och värmemätare samt BFS 1994:26 genomför direktiven /33/EEG om kallvattenmätare och 79/830/EEG om varmvattenmätare. I.C Produktområden inom vilka det enligt rent nationella regler bedrivs marknadskontroll I.D Kända framtida ändringar av regelverket som väntas påverka marknadskontroll Kall- och varmvattenmätare kommer att tas över av ett nytt para- plydirektiv. Ett ändrat maskindirektiv påverkar i viss mån hissar. Det pågår diskussioner om att byggproduktdirektivet ska ändras vilket kan medföra att alla byggprodukter ska CE-märkas och marknadskontrolleras. Energi- och miljörelaterade förslag berör , t.ex. förslaget om eko-design av energianvändande pro- dukter. Verket anser inte att det av lagstiftningen framgår att verket ansvarar för produktsäkerhets/konsumentaspekter av byggpro- dukter, varför det nya allmänna produktsäkerhetsdirektivet bara eventuellt medför utökade uppgifter. I.E Området berörs av avtal mellan EG och tredje land II Samarbete med andra myndigheter Myndighetens kontaktytor är mest utvecklade med Kemikalie- inspektionen, och samt på byggproduktområdet med , och Räddnings- verket. Det råder oklarhet om marknadskontrollansvaret rörande vissa hissar, rulltrappor och motordrivna portar (vilka ska uppfylla maskindirektivets krav) mellan och . Kemikalielagstiftningen, t.ex. regler om formaldehyd och krom i cement, berör också . III Arbetsformer i marknadskontrollen CE-märkta byggprodukter, både enkla sådana och mer komplice- rade som monteringsfärdiga byggnader omfattas av marknadskon- troll, medan det färdiga byggnadsverket omfattas av den tillsyn och kontroll som förutsätts enligt . Detta beror på att marknadskontrollen har kopplats till möjligheten att CE-märka produkter, vilket bl.a. hänger ihop med om det finns harmoniserade standarder eller ej. Eftersom dessa har saknats är byggproduktområdet ett nytt område för marknadskontroll och kontrollen har inte tagit fart. Verket centralt gör en del stickprov på mässor när det gäller byggprodukt- och pannområdet. Ett fåtal åtgärder har vidtagits, i huvudsak inom hissområdet. Verket gör bedömningen att det kommer att behövas utbildning av marknadskontrollanter när kontrollen kommer igång. Marknads- kontrollfrågor behandlas i en särskild samarbetsgrupp för hissar inom EU. I samarbetar med när det gäller skaderapportering. tar hand om klagomål från allmänheten och har arbetat fram rutiner för hur dessa ska behandlas. Mycket få klagomål har inkommit. Verket har en referensgrupp för EU-relaterade byggfrågor. Nära kontakter upprätthålls i och i viss mån med . Produktområdena är svåra att avgränsa men består av 40 000– 50 000 produkter som omsätter 40–i . F.n. finns 103 harmoniserade standarder antagna av 500 planerade. I slutändan kommer sannolikt standarder och övriga tekniska spe- cifikationer att täcka hälften av produkterna. Kontakter med före- tag är mestadels inriktade på problemlösning eller äger rum via branschorganisationer. De uppföljande kontakterna med enskilda företag är inte särskilt välutvecklade p.g.a. att branschen är så omfattande. Det finns problem med att få kontroll över nya bygg- produkter som sätts på marknaden och mer kontakt med importö- rer skulle underlätta. E-handel ökar och kan medföra problem beträffande marknadskontrollen. Värmepannor och många byggprodukter ska kontrolleras mer eller mindre av tredje part och hissar är föremål för återkommande kontroll . Värmepannor och byggprodukter behöver ofta testas medan det för hissar och skidliftar i allmänhet räcker med okulärbesiktning. Dock ska vissa komponenter för hissar och skid- liftar bestyrkas separat och kräver då också särskild marknadskon- troll. V Resursåtgång och finansiering Myndigheten använder f.n. för marknadskontroll drygt en manmå- nad och till resor. Bedömningen av resursbehovet är, som en miniminivå, en årsarbetskraft och till resor och andra omkostnader. för direktiv avseende hissar, skidliftar, värmepannor och byggpro- dukter. Verket bedömer resursbehovet för ett fullt genomfört byggproduktdirektiv till sex årsarbetskrafter och tillkommande kostnader för provning, resor och övriga omkostnader till . Resursbehov för eventuell marknadskontroll avseende allmänna produktsäkerhetsdirektivet ingår inte i denna beräkning utan ytterligare en årsarbetskraft samt i provningskostnader och till resor och andra omkostnader skulle tillkomma. anser att det är problematiskt att avgränsa ett avgifts- kollektiv med utgångspunkt i hela byggsektorn. Antalet bygg- anmälningar är inte heller tillräckligt stort för att det skulle bära sig med ett avgiftssystem i samband med dem. Verket anser att mark- nadskontrollen måste finansieras med allmänna medel. VI Synpunkter om mer effektiv marknadskontroll Verket efterlyser en separat tillsynsorganisation i som ansvarar för marknadskontrollen av alla (eller åtminstone närbe- släktade) produkter. Provning är ett problem då endast få organ finns, vilket riskerar oberoende i bedömningen. Tillsynen ute på marknaden skulle även kunna upphandlas av en separat organisa- tion, som även kunde arbeta med andra produktområden. Om ska ansvara för marknadskontrollen, bör detta enligt ver- ket ske i en separat enhet, som enbart sysslar med den uppgiften. Det är önskvärt att öronmärkta medel avsätts för ändamålet för att säkerställa omfattningen på marknadskontrollen. I.A Direktiv enligt nya metoden eller liknande direktiv och svenska regler som införlivar dem Direktivet 73/23/EG – LVD (lågspänningsutrustning) införli- vas genom ellagen (1997:857) och förordningen (1993:1068) om elektrisk materiel samt föreskrifter om viss elektrisk materiel (ELSÄK-FS 2000:1). Direktivet 89/336/EG – EMC (elektromagnetisk kompatibili- tet), införlivas genom lagen (1992:1512) och förordningen (1993:1067) om elektromagnetisk kompatibilitet samt Elsäker- hetsverkets föreskrifter om elektromagnetisk kompatibilitet (ELSÄK-FS 2003:2). Direktivet 94/9/EG – ATEX (om elektriska utrustningar för explosionsfarlig miljö), införlivas genom ellag (1997:857) och förordningen (1993:1068) om elektrisk materiel samt Elsäker- hetsverkets föreskrifter om elektriska utrustningar för explo- sionsfarlig miljö (ELSÄK-FS 1995:6). Direktiv /55/EG – (energieffektivitetskrav för förkopp- lingsdon till lysrör) införlivas genom lagen (2001:1253) om energieffektivitetskrav för förkopplingsdon till lysrör och till- hörande förordning (2001:1254) samt före- skrifter om energieffektivitetskrav för förkopplingsdon till lys- rör (ELSÄK-FS 2002:1). I.B Andra EG-rättsakter och svenska regler som införlivar dem I.C Produktområden inom vilka det enligt rent nationella regler bedrivs marknadskontroll I.D Kända framtida ändringar av regelverket som väntas påverka marknadskontrollen Det allmänna produktsäkerhetsdirektivet berör en del frågor som omfattas i ovan nämnda direktivområden men förutses inte inne- bära någon radikal förändring. ATEX-direktivet kommer att öka behovet av marknadskontroll. El-produkter under 50 V kommer troligen att täckas av ett revide- rat lågspänningsdirektiv. Också EMC-direktivet är föremål för revidering. Förslaget om eko-design av energianvändande produk- ter berör alla direktiv som verket ansvarar för. I.E Området berörs av avtal mellan EG och tredje land II Samarbete med andra myndigheter När det gäller ATEX finns en formell uppdelning mellan två myn- digheter, och . Post- och tele- styrelsen har tillsynsansvar när det gäller EMC-krav på radio- och teleterminalutrustningar via radio- och teleterminaldirektivet. Det är en tydlig delning av områden som berörs av respektive myndig- het varför verket inte ser några svårigheter. Samarbete äger rum med ett flertal andra myndigheter, bl.a. , Kon- sumentverket, , , , och Statens energimyn- dighet. III Arbetsformer i marknadskontrollen Verket har under hunnit utarbeta en väl fungerande mark- nadskontroll, utförd av handläggare placerade centralt på verket, geografiskt heltäckande och i alla delar av handelskedjan från kon- sument till tillverkare. Myndigheten har en regional organisation med tre kontor som utövar tillsyn beträffande el-anläggningars elsäkerhet. Grunden för planeringen är riskanalysindikatorer utar- betade genom erfarenhet, skaderapportering, anmälningar från andra länder m.m. Åtgärderna delas in i tre nivåer beroende på far- lighetsgrad, där bedömning av farlighet i förhållande till hur utsatt allmänheten är utgör en avgörande faktor. Verksamheten är mer komplicerad avseende EMC eftersom det krävs mätningar, inte bara okulärbesiktning. Produkterna väljs ut för test p.g.a. speciella indikatorer. Samarbete äger rum med och när det gäller skaderapportering. Verket poängterar vikten av utvecklad riskanalys (stickprov utan kvalita- tivt urval bedöms inte möjligt), ett synligt tillvägagångssätt för avskräckande effekt, utbildning av personalen och kontinuitet. Verket har nära samarbete i (för samordning av elektriska säkerhetsfrågor, NSS) samt gängse i EU (LVD och party. EMC AdCo och EMC Working party, ATEX AdCo och . Working party är en informell stående kommitté). Verket bedömer att cirka 200 000 farliga produkter har hindrats från att komma ut på marknaden genom att försälj- ningsförbuden är avskräckande. Importören måste betala prov- ningskostnaden och informationen läggs ut på verkets hemsida. Verket utfärdar cirka 120 försäljningsförbud, 300–350 tester och behandlar cirka 800–900 ärenden . Verkets marknadskontroll är tillräckligt omfattande för att sta- ten ska få tillbaka relativt stora summor genom provning av pro- dukter som visat sig inte uppfylla kraven (var det ). Det finns cirka 60 000–70 000 olika elektriska produkttyper i omsättning i . Svensk tillverkning påverkas i hög grad av att marknadskontrol- len fungerar vilket gör det möjligt att säkerställa konkurrens på lika villkor angående hälso- och säkerhetskraven.