sou · GSB3135 · 2005-01-01 00:00:00 — Tillgången på riskkapital är begränsad. Bristen på säkerheter gör det också svårare att få vanliga banklån. Som säkerhet vid lån blir fast egendom bara värderad till kanske 50 pro- cent av den faktiska kostnaden. Det gäller både industrifastigheter och bostadshus. Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! att vid genomförandet av regeringens förslag till åtgärder för att stimulera till ökat företagande tar stor hänsyn till de unika förutsättningarna i Inlandet. Detta bör ske i samverkan med bland andra länsstyrelserna. 2.6Kapitalförsörjning i små och medelstora företag För att den alternativa bilden ska bli verklighet krävs större geografiska marknader, fler entreprenörer och ett ökat inflöde av kapital och kompetens till Inlandet. Inlandet är geografiskt vidsträckt. Glesheten är en tillgång och utgör i sig en resurs, men den kan också innebära konkurrens- nackdelar i form av större avstånd till avsättningsmarknader, brister i den samhälleliga och kommersiella infrastrukturen och svårigheter att attrahera och behålla nyckelkompetenser. Tillsammans med ett kärvare klimat innebär det konkurrensnackdelar för de företag som verkar i Inlandet. Företagarna själva upplever stora regionala och lokala skillnader inom Inlandet när det gäller synen på entreprenörskap. Person- frågor, kultur, tradition och attityder har stor påverkan på företags- klimatet och förutsättningarna för entreprenörskap. Enligt en undersökning anser färre människor i inlandslänen att politikerna bör satsa på företagande än i riket som helhet.14 Bristen på entreprenörer anses av företagarna som ett generellt problem, liksom kapitalförsörjningen. Ett antal initiativ har tagits för att förbättra kapitalförsörjningen, varav följande kan nämnas: Staten har anslagit medel till såddkapital och innovationer. Initiativ har tagits för att underlätta för företagen att få fram den privata finansieringen vid start eller investeringar av olika slag. 14 Företagens syn på tillväxt, 2004. Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! Aktörer i näringslivet har bildat regionala kreditgaranti- föreningar, som har till uppgift att borga eller ge bankerna nödvändiga garantier för lån. I budgetpropositionen finns ett antal satsningar för kapitalförsörjningen. Alla åtgärder som har vidtagits är välbehövliga men inte tillräckliga för att företagens behov av kapital ska tillfredsställas. De flesta företag i har huvuddelen av sin marknad lokalt. För tillväxtens skull är det för småföretagen nödvändigt med en större geografisk marknad. För att nya kunskaper ska föras in i Inlandet behöver företagen få impulser från personer som finns i andra regioner och länder. Det är inte bara kvalificerade personer med spetskompetens som behöver flytta till Inlandet. Det behövs en inflyttning av personer med olika kompetenser. Konkurrensen mellan regioner om personer som redan bor i kommer att bli hård. Inlandet måste därför utveckla en livskvalitet som bygger på förhållanden som är unika. Vad det innebär kan skifta mellan olika delar av Inlandet, men närheten till naturen och möjligheten att arbeta i ett innovativt näringsliv kan vara viktiga delar av en unik livskvalitet. Det är också av stor betydelse att Inlandet anses som attraktivt att investera i för personer som finns i andra regioner. För att investeringsnivån ska kunna höjas i Inlandet krävs ett stort inflöde av kapital till Inlandet. Detta nya kapital kan endast lockas till Inlandet genom att det utvecklas intressanta och innovativa idéer i samt att det finns entreprenörer som är beredda att omsätta de nya idéerna till nya varor och tjänster. Om de små och medelstora företagen ska hävda sig inter- nationellt måste de, i olika konstellationer, formera sig optimalt för en skiftande efterfrågan. Därför bör man överväga hur man kan bidra med kapitalförsörjning för grupper av företag, även i tillfälliga konstellationer konsortier, baserat på affärsmöjligheter och affärslösningar. Annorlunda och mer generellt uttryckt: Man bör gå från bidrag till bättre finansiering av marknadsprövade gemensamma projekt. Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! Företagandet i Inlandet kännetecknas av småföretag med mindre än tio anställda och ner till soloföretagare. Några av de hinder som företagarna själva uppger är arbetskraftbrist, utbildningsnivå och arbetsrättslagstiftning. En annan synpunkt är att företagsstöd ofta är utformade för större företag. Ett stort problem är de extremt låga fastighetsvärdena i Inlandet. De är normgivande för om bankerna vill låna ut pengar. Nya regler, till exempel förmånsrättsreglerna för bankers ford- ringar, utgör enligt många företagare stora hinder för att låna pengar. Det finns dessutom en bristande kunskap om möjligheter till finansiering och det sätt på vilket olika aktörer kan samverka för att skapa en total finansiering. Regelverket för de statliga villkorslånen under såddfasen bör ses över. kan lånen skrivas av efter viss prövning, om projekten misslyckas. Dessutom är återbetalningen av lånen kopplad till omsättningen. Den förväntade vinsten måste därför överstiga en viss tröskel för att det ska löna sig att kommersialisera annars finns risk att återbetalningarna raderar ut vinsten. Då det ofta råder stor osäkerhet är det lättare att avstå från kommersialisering och i stället starta ett nytt projekt. De statliga lånen skulle därför kunna vara kopplade till vinsten i projektet för att stimulera fortsatt kommersialisering. Först beskattas vinsten som utbetalas från projektet, sedan beskattas vinsten i riskkapitalbolaget och beskattas utdelningen från riskkapitalbolaget. Här skulle den första skatten på utdelningen från det onoterade projektet/företaget till riskkapitalbolaget kunna avskaffas. En jäm- förelse kan här göras med investmentbolag, som äger aktier i andra noterade företag. När dessa noterade företag ger utdelning, betalar investmentbolaget i princip ingen skatt på utdelningen. Detta för- slag skulle gynna framväxten av riskkapitalbolag och affärsänglar. beskattas en stor del av vinsten för aktiva delägare i fåmansbolag som inkomst av tjänst i stället för som inkomst av kapital. När en aktiv delägare betalar realisationsvinst på onoterade aktier beskattas vinsten upp till 100 basbelopp till som inkomst av kapital och till som inkomst av tjänst. Utöver 100 basbelopp beskattas vinsten som inkomst av kapital. Passiva delägare betalar däremot skatt på hela vinsten som inkomst av kapital. Detta innebär att privatpersoner som tillför kapital och kompetens beskattas hårdare än privatpersoner som bara tillför Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! En förskjutning mot beskattning av kapital för aktiva del- ägare skulle göra att affärsänglar lättare och tidigare skulle kunna investera i olika projekt och företag. att regeringen tar initiativ till ett långsiktigt program för att underlätta för företagande i Inlandet och att Inlandets behov särskilt uppmärksammas i den pågående diskussionen om näringslivets kapitalförsörjning. Inlandets möjligheter i en internationell konkurrens är be- roende av ökad kunskap och kompetens i företagen. Samverkan mellan näringsliv, politiker och högskola är nyckeln till framgång. ligger i världstopp när det gäller FoU-satsningar i för- hållande till BNP och beviljade patent per capita. Då ny teknik ska kommersialiseras tycks vi inte vara lika framgångsrika. Tillväxten av små teknikbaserade företag som växt sig stora i under anses av forskarna vara måttlig jämfört med till exempel . I Inlandet är det geografiska och mentala avståndet till forskning stort. Innovationssystem är aktörer och faktorer som påverkar de processer där ny kunskap skapas och används. Inno- vationer handlar både om processer, organisationer och produkter. Regeringen har utarbetat en strategi för tillväxt genom förnyelse, Innovativa . Den är en bra utgångspunkt för att konkre- tisera insatserna. Det som saknas är en modell för hur vi i kan arbeta med de glesa innovationssystem som Inlandet behöver. Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! Inlandets möjligheter i en internationell konkurrens är beroende av ökad kunskap och kompetens i företagen. De flesta innovationer sker i ett samspel mellan kunder och företag, det vill säga utifrån kundernas behov, men innovationer uppstår också genom ett samspel mellan högskolor och forskningsinstitut. Såväl studenter som forskare kan spela en viktig roll. Företagen måste i högre utsträckning skaffa sig sådana kontakter. Samverkan mellan näringsliv, politiker och högskola är en nyckel till framgång. Små- företagens tillväxt och konkurrenskraft stärks som forskningen får en ny dimension, då resultaten både ska vara på en hög vetenskaplig nivå och ske utifrån företagens behov, så kallad behovsmotiverad forskning. Den omedelbara anknytningen till marknaden skapar en snabbare väg till nyttiggörande och kom- mersialisering. Dessutom skapas en positiv spiral, där företagens behov ger upphov till nya idéer och till nya forskningsprojekt och uppdrag på högskolor. Inlandsdelegationen anser att det är viktigt att näringslivet definierar vilka behov som finns i relation till innovationssystemen. Effektiviteten i ett innovationssystem bygger på aktörernas kom- petens och på hur väl samspelet fungerar mellan dem. Inlands- delegationen har tagit fram en manual för hur de regionala inno- vationssystemen kan utvecklas och förbättras15. I svagt växande regioner blir utrymmet för sparande och investe- ringar mindre. Därmed blir tillväxttakten lägre på lång sikt. Svagt växande regioner blir därför starkt beroende av kapitalimport och inflyttning av personer med lämplig utbildning för att tillväxt- processerna ska komma igång. Regionen måste å sin sida attrahera personer och kapital. En bra infrastruktur är avgörande för om detta ska lyckas. De små- och medelstora företag som dominerar i Inlandet står för en liten del av forskning och utveckling. spelar småföretagen en växande roll i näringslivet. Regeringen har i innovationsstrategin framhållit vikten av att svenska små- och medelstora företag tar del av kunskapsutvecklingen och att deras 15 Att förbättra och öka effektiviteten i glesa innovationssystem, en idéPM , . Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! tjänste- och produktförnyelse stärks. Fokus har varit på hur aka- demin kan utveckla den så kallade tredje uppgiften. att regeringen uppdrar åt ITPS att göra en fördjupad analys av de globala trender och nya internationella marknader som utgör en potential för tillväxt i Inlandet. I uppdraget ska också ingå att kvalificera Inlandets unika möjligheter inom utpekade tillväxt- områden, att regeringen gör en särskild satsning på forskning och inno- vationer i småföretag. En särskild andel bör destineras till Inlandet för att bygga glesa innovationssystem, det vill säga koppla ihop företag, högskolor och andra FoU-finansiärer, att regering och riksdag genom resursfördelning och meritering tydligt måste höja värdet av högskolornas roll i syfte att stärka deras tredje uppgift, det vill säga samverkan med det omgivande samhället, och att den infrastruktur som finns med lärcentra i hela Inlandet ska utnyttjas för att stärka småföretagens tillväxt. Kommunerna och kommuner i samverkan kan spela en viktig roll i detta arbete. 2.8Kommunikationer och regional utveckling Satsningarna på infrastruktur i Inlandet måste göras utifrån ett tillväxt- och marknadsperspektiv och präglas av en helhetssyn. Väl fungerande flygförbindelser är en förutsättning för till- växten i . Kommunikationerna med den växande marknaden i är intressant ur ett inlandsperspektiv Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! Inlandet har stor yta och ett litet befolkningsunderlag. Råvaru- tillgångarna i form av skog, malm och vattenkraft är goda liksom förutsättningarna för turism. Tillverkningsindustrin i norra står för betydande produktionsvärden och exportandelen är mycket hög. Marknaden för både industri och turistnäring finns på relativt långa avstånd. Det ställer stora krav på väl fungerande transporter för både gods och personer. Även persontrafiken har stor betydelse för att landsbygdens näringar ska hålla god kon- kurrenskraft. Biltrafiken har särskilt stor betydelse i Inlandet.16 Bilen är det vanligaste transportmedlet för persontransporter i och används vid av alla resor.17 I många delar av Inlandet saknas alternativ till flyget för längre resor. Den geografiska närheten till är intressant ur ett inlandsperspektiv. I takt med att den ryska ekonomin växer för- bättras levnadsstandarden, vilket medför ett allt större import- behov i denna region. Bra kommunikationer har stor betydelse för regionförstoring och ökad pendling. Det kan exempelvis vara en förbättrad vägsträcka, snabbare tågkommunikationer eller större turtäthet för bussar och tåg. Ökad pendling ger en mer dynamisk arbetsmarknad som i sig kan generera fler jobb och ökad befolkning.18 Det är viktigt att infrastruktursatsningarna görs utifrån ett tillväxt- och marknads- perspektiv och präglas av en helhetssyn. Väl fungerande flygförbindelser till rimliga kostnader är en förutsättning för tillväxten i . Detta är också den enskilt viktigaste regionala utvecklingsinsats som företrädare för inlands- kommunerna brukar framhålla. Betydelsen ökar när näringslivet utvecklas i riktning mot fler tjänsteföretag och ett ökat kunskaps- innehåll i alla företag. Därmed ökar också behovet av person- kontakter. Tillgång till informationsteknologi ersätter inte viktiga möten mellan människor. Till detta kommer att det för en expan- 16Kommunikationer och regional utveckling, rapport från , 2003. 17Statens /, årsbok 2003. 18På spåret, en studie om pendling och regionförstoring, Arena för tillväxt/, . Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! sion inom turistnäringen i Inlandet är helt nödvändigt med fungerande flyg. Den modell för upphandling av flygtrafik till Inlandet som accepteras av förutsätter att Rikstrafiken som ansvarig myndighet ges tillräckliga anslag. Långsiktigheten i stra- tegiska satsningar i Inlandet kräver också långsiktighet av regering och riksdag på detta område. Rapporten och regional utveckling redo- visar den kapitalförstöring som en fortsatt utflyttning från Inlandet kommer att innebära. Riktade satsningar på infrastruktur har enligt rapporten en tydlig och positiv betydelse för företagsutveckling, studier och tillgång till väl fungerande arbetsmarknader. Det betyder sammantaget att sådana satsningar i norra är bra för hela . Viktiga satsningar är till exempel bärighetsförstärk- ningen av , upprustningen av Atlantbanan och upp- graderingen till Europavägsstatus på (). Hög- hastighetsjärnvägen , som byggs från norr om via till , kommer att skapa förutsättningar för framtida bättre integrerade arbetsmarknader i regionen och har en positiv ekonomisk potential19. På samma sätt kommer den planerade Norrbotniabanan att få betydelse för regionförstoringen och kommunikationerna. När det gäller tågtrafiken har företrädare för de fem norrlands- länen föreslagit att regeringen inleder en dialog med norr- landslänen20. Målet är att regionen och staten ska komma överens om ett gemensamt långsiktigt åtagande för utvecklingen av den framtida snabbtågstrafiken utan trafikrättsliga begränsningar. föreslås bli ett utvecklingsområde för en samlad upp- handling genomförd av staten och de fem norrlandslänen tillsam- mans. I den nya nationella vägplanen 2015 finns två viktiga mål som har betydelse för Inlandet: full framkomlighet för lätta fordon på alla allmänna vägar och förbättrad bärighet för tunga fordon på vägar som är utpekade som särskilt viktiga för närings- livet. 19Järnvägsinvesteringars inverkan på landets ekonomi och statens finanser med särskild tonvikt på norra kustland, Norrtåg, . 20Skrivelse () till infrastrukturminister från landshövdingarna, ordförandena i landstingsstyrelser, kommunförbund och länstrafikbolag i de fem norrlands- länen samt intresseföreningen . Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! Ett område med tillväxtpotential bedöms vara den så kallade öst- väst-dimensionen. Det innebär utveckling av nya snabba och säkra transporter över norra baserat på snabba byten av transportbärare så kallade intermodala transporter. Att förbättra transportförutsättningar och varuströmmar mellan , Fin- land, , , /och vidare till övriga världen har en framtid. Inom pågår ett intressant samverkansprojekt kallat , NECL, med syfte att utveckla och marknadsföra en mittnordisk öst-västlig godstransportled till globala marknader. Denna korridor utgör en alternativ färdväg för den del av de godsmängder som är hänvisade till nord-sydliga transportleder. Därmed undviks de hårt belastade transportstråken i norra och centrala med dess långa transporttider, för- seningar och högre tranportkostnader. Dessa föreslagna åtgärder har naturligtvis positiva effekter på andra områden och ger inlandsföretagen en bättre tillgång även till de baltiska, finska och norska marknaderna. Marknaden både för tillverkningsindustri och turistnäring finns på relativt långa avstånd. Detta ställer stora krav på välfungerande gods- och persontransporter. Såväl råvarorna som de olika för- ädlingsstegen genererar stora volymer av tungt gods, som betydande delar av väg- och järnvägsinfrastrukturen i Inlandet håller lägre bärighet än i övriga landet21. Befolkningen i norra är starkt koncentrerad till kusten. som flertalet inlandsorter är små är deras avstånd till omgivande orter långa, vilket ställer högre krav på snabbhet i kom- munikationerna. Behovet av flygtrafik är därför särskilt stort som underlaget är begränsat. Infrastrukturen i öst-västlig riktning är inte utbyggd för att klara framtida nödvändiga transporter. 21 Kommunikationer och regional utveckling. Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! att transportpolitikens mål22 om en positiv regional utveckling får ökad tyngd, att regeringen arbetar för ett förstärkt och utvecklat transport- bidrag för Inlandet i den kommande förhandlingen med EU- kommissionen,23 att möjligheten att införa ett persontransportstöd övervägs, att regering och riksdag långsiktigt omfördelar budgetmedel så att de flygförbindelser som är nödvändiga för Inlandet kan upprätthållas, att regeringen tar fasta på förslaget från norrlandslänen och Norrtåg om som ett utvecklingsområde för gränslöst resande och upphandlad tågtrafik, att regeringen intensifierar samarbetet med , och för att anpassa infrastrukturen så att varor och män- niskor kan transporteras snabbt och effektivt in och ut från Inlandet, att kravbilden för framtidens transport och logistik i öst-västlig riktning tydliggörs och beskrivs och att underlag tas fram för att bättre kunna uppskatta möjliga transportvolymer, och att regeringen uppdrar åt lämplig aktör att underlätta och för- bättra villkoren för det affärsutbyte som pågår mellan inlandsföretag och den ryska marknaden. 22Det övergripande målet är att transportsystemet ska främja en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. På kort sikt är detta mål nedprioriterat i transportpolitiken, som endast talar om en successiv förbättring (Transportpolitik för en hållbar utveckling, , ). 23Transportbidraget syftar till att kompensera näringslivet i de fyra nordligaste länen för långa transportavstånd samt att öka förädlingsgraden. och Inlandsdelegationen har genomfört ett antal regionala rådslag med näringslivet och de berörda myndigheterna, för att få en avstämning av hur en utvecklad modell bör se ut . Dessa rådslag fokuserade på Nuteks rapport om transportbidraget och dess utveckling (Transportbidraget, en analys av motiv, effekter och alternativ, R 2004:15). Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! 2.9Våga ta ledningen och makten! Den kommunala och regionala kompetensen måste förstärkas och förändras för att möta de krav som ställs på ledarskap. Samhället förändras med en snabbhet och komplexitet som kan te sig svår att överblicka. Globalisering, teknikutveckling och medborgarattityder ställer nya och delvis andra krav på det poli- tiska systemet och ledarskapet. De utvecklingsprocesser som sker i en kommun kan initieras av olika aktörer, men det är inte kom- munledningens uppgift att starta och driva företag. Däremot kan och ska kommunerna vara pådrivande och leda utvecklingsarbetet och samordningen. Den parlamentariskt sammansatta ansvarskommittén har till uppgift att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen, att öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och att höja valdeltagandet. Kommittén ska därtill föreslå en övergripande samhällsorganisation samt principer för relationen mellan staten och den kommunala nivån. Denna samhällsöversyn är nödvändig, men vi måste också finna nya former för samverkan på den lokala nivån. För att utveckla konkurrenskraftiga förutsättningar i en region krävs människor, organisationer, nätverk och kapital. Detta bör ses i ljuset av att hela kommer att lida brist på arbetskraft och att Inlandet har svårigheter att konkurrera om dessa resurser. Den skärpta konkurrensen mellan regioner ställer därför krav på regionala strategier för att utveckla värden som livskvalitet, livsstil, anpassade boendeformer och näringslivsvänlig miljö. Fram- gångsrika blir de regioner som i samklang med nationella och internationella aktörer förmår utveckla och inte minst kommu- nicera unika förutsättningar för tillväxt och kvalitet24. Mot denna bakgrund behöver kommunerna förändra sin självsyn från att se sig som förvaltande organisation till att förstå vikten och 24 Omvärldsanalys Norra Inland, , . Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! innebörden av att vara en pådrivare av utveckling. De samlade resurserna måste bättre svara mot omvärldens och näringslivets behov och efterfrågan. Den kommunala och regionala kompe- måste förstärkas och förändras för att möta de krav som ställs på ledarskap när marknaderna och möjligheterna för Inlandet förändras. För sin överlevnad måste kommunerna anpassa sig till en marknads- och efterfrågeutveckling. Det kan vara befogat att jäm- föra med vad som brukar anges karakterisera framtida framgångs- företag: Det är förmåga att förutse och fånga upp behov och efterfrågan på kort varsel mobilisera tillräcklig kompetens och andra resurser för att svara mot behov och efterfrågan snabbt etablera konstruktiva samarbetsrelationer med liknande och kompletterande företag och organisationer vara kreativ och problemlösningsinriktad snabbt kunna förändra sin kompetensprofil Genomgående är således öppenhet, lärande och flexibilitet. Kommunerna och regionerna i Inlandet måste finna nya former av samverkan oberoende av geografiska och administrativa gränser. Ett bra exempel är Akademi Norr, som har inlett ett gräns- överskridande samarbete inom högre utbildning. Tretton kommu- ner från fyra län bildar ett gemensamt kommunalförbund, Partner- skap Inland, som i sin tur driver Akademi Norr som ett EU- finansierat projekt. Runt om i Inlandet formas liknande samarbets- organ över kommun- och länsgränser i Inlandet. Vi befinner oss bara i början av en process som ställer helt nya krav på ledarskap. Utgångspunkten är de gemensamma styrkorna och de inter- regionala resurserna. Ett antal exempel på samverkansorgan i Inlandet återfinns i bilaga 2. Norra inland framstår som många splittrade regioner, där ansvaret för den strategiska utvecklingen är uppdelat på många mer eller mindre frikopplade län och kommuner. Tillväxtprogrammen symboliserar det försök till en mer strategiskt inriktad näringslivs- Stärk Inlandets förutsättningar och möjligheter! utveckling som finns . Sett ur ett internationellt perspek- tiv präglas dessa avtal av en avsaknad av regionalt ledarskap. Visioner och insatsområden utarbetas för administrativt avgränsade regioner med begränsade resurser25.