sou · GSB335 · 2005-01-01 00:00:00 — – med målen i sikte SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en delegation med uppgift att förbereda, leda, stödja och utvärdera en försöks- verksamhet med utbildning utan timplan i . beslutade regeringen om förordningen (1999:903) om försöks- verksamhet med utbildning utan timplan i samt fast- ställde direktiv för delegationen (dir. 1999:90). Regeringen har där- efter fastställt tilläggsdirektiv för delegationen genom beslut (dir. 2003:173). Delegationen antog namnet Timplanedelegationen. Till att leda delegationen utsågs kanslirådet . Som övriga ledamöter förordnades avdelnings- chefen (fr.o.m. 1999-12-15 t.o.m. 2001-02- 19), sektionschefen (fr.o.m. 1999-12-15), enhets- chefen (fr.o.m. 2003-09-22), verksamhetschefen (fr.o.m. 1999-12-15 ), ombuds- mannen (fr.o.m. 2000-12-18 t.o.m. 2002-10- 06), rektorn (fr.o.m. 1999-12-15), ombuds- mannen (fr.o.m. 2001-02-20), utbildningsrådet (fr.o.m. 1999-12-15), avdelningschefen (fr.o.m. 1999-12-15 ), ombudsmannen (fr.o.m. 2002-10-07) och undervisningsrådet (fr.o.m. 2001-02-20). Som sakkunniga förordnades skolrådet (fr.o.m. 1999-12-15), kammarrättsassessorn (fr.o.m. 2001- 10-16) och kammarrättsassessorn (fr.o.m. 1999- 12-15 ). Till huvudsekreterare utsågs kanslirådet (fr.o.m. 2000-01-01). Som sekreterare förordnades (fr.o.m. 2000-08-28 ), utredaren (fr.o.m. 2000- 01-01), undervisningsrådet (fr.o.m. 2000-01-01 ) och (fr.o.m. 2003-01-07). har varit kommitténs assistent. Timplanedelegationen får härmed överlämna sitt delbetänkande Utan timplan – med målen i sikte (SOU 2004:35). Timplanen i dagens regelverk.................................................. Urval av kommuner och skolor .............................................. Organisation av försöksverksamheten ................................... Uppföljning, utvärdering och FoU ........................................ Kommunerna och skolorna i försöket............................ Kommunerna i försöket .......................................................... Skolorna i försöket................................................................... 4.2.1 Storlek och spridning på kommungrupper m.m......... Skolornas förändrade arbetssätt ................................... Kommunernas och skolornas syfte med att delta .................. Förändringsarbetet enligt skolorna......................................... Förändringsarbetet enligt forskarna........................................ Organiseringen av undervisningen .............................. Användningen av tiden ................................................. 5.3.4 Skolans dokumentation och kvalitetsarbete................ Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet ...... Vad händer med ämnena? Elever i behov av särskilt stöd ............................................... Lärarnas roll och deras syn på försöket ................................ Skolledarnas roll och deras syn på försöket.......................... Föräldrarnas insyn, delaktighet och inflytande .................... Betygsresultat och behörighet till gymnasieskolan.............. Bör timplanen avskaffas?........................................... Timplanen både kan och bör avskaffas ................................. 8.2.1 Skolan måste ta makten över tiden ............................ 8.2.2 Utvecklingen positiv i försökets skolor .................... 8.2.3 Förutsättningarna för en skola utan timplan Bilaga 1 Förordning om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i ............................................ Bilaga 4 Timplanen i ................................................ Bilaga 5 Krav på kommuner och skolor ...................................... Bilaga 6 Vägledning för skolornas dokumentation av Bilaga 7 Inkomna rapporter från utvärderingsprojekten............ Bilaga 8 Inkomna rapporter från forskningsprojekten............... Försöksverksamheten med utbildning utan timplan i omfattar knappt 900 kommunala grundskolor i 79 kommuner. Den femåriga försöksverksamheten startade /01. För deltagande skolor innebär försöksverksamheten en full- ständig befrielse från den nationella timplanens uppdelning per ämne eller ämnesgrupp. Skolor som deltar i försöksverksam- heten omfattas emellertid av övriga bestämmelser som gäller för . Det innebär bl.a. att de skall följa läroplanen (Lpo 94) och arbeta enligt de kursplaner som finns för ämnen och ämnesgrupper, att bestämmelsen om antalet garante- rade timmar för () gäller samt att eleverna skall få såväl en väl avvägd skoltid som väl avvägda läsår och skoldagar. Avsikten med försöksverksamheten är inte att den nationella timplanen skall ersättas med kommunala timplaner. Hur tiden skall disponeras bestäms således av de skolor som deltar i försöksverk- samheten. Timplanedelegationen har det övergripande ansvaret för att leda, stödja och utvärdera försöksverksamheten samt skall lämna under- lag inför regeringens ställningstagande till om och i så fall hur tim- planen i skall avskaffas. Av direktiven framgår att delegationen, om den anser att det finns tillräckligt underlag för ett ställningstagande, kan den avge sin rekommendation redan i del- betänkandet; i annat fall kan delegationen vänta med detta till slut- betänkandet. Frågan om timplanens roll i en mål- och resultatstyrd skola är inte ny. Den fick särskild aktualitet i och med decentraliseringen av ansvaret för skolan och har behandlats av flera utredningar under Enigheten har varit stor om att det är ologiskt med en nationell timplan i ett mål- och resultatstyrt system, att timplanen kan leda till ett stelt schematänkande samt att den kan utgöra ett hinder för önskad skolutveckling. Vidare har timplanens styrande effekt på organisationen av undervisningen och dispositionen av lärarresurserna ifrågasatts. har den nationellt fastställda timplanen setts som ett verktyg för att värna likvärdighet och kvalitet. Farhågor inför en avveckling av timplanen har bl.a. gällt effekterna för olika ämnen i skolan. Det har också diskuterats om målen i kursplanerna behöver göras mer detaljerade om timplanen tas bort. Fungerande utvär- derings- och kvalitetssäkringssystem har lyfts fram som en nödvän- dig förutsättning för att kunna ta bort timplanen. föreslog i sitt slutbetänkande Skolfrågor – Om skola i en ny tid (SOU 1997:121) att skolans nuvarande timplan skulle avskaffas och att enbart en minsta garanterad undervisnings- tid skulle regleras. Som ett alternativ föreslog kommittén en för- söksverksamhet, vilket också var det alternativ som regering och riksdag valde att ställa sig bakom. Regeringen tillsatte som en följd av detta en arbetsgrupp inom som redovisade departements- skrivelsen Utan timplan – med oförändrat uppdrag (Ds 1999:1). Regering och riksdag beslutade enligt förslagen i skrivelsen, vilket ledde fram till den pågående försöksverksamheten med utbildning utan timplan i . Bör timplanen avskaffas? Analysen i detta betänkande bygger på en omfattande forskning och utvärdering av skolutvecklingen. Delegationen har gjort ett ovanligt djupgående nedslag i dagens svenska grundskola och studerat hur man organiserar undervisningen i en skola utan tim- plan. nationella utvärdering av NU03 kommer senare i vår att ytterligare komplettera bilden av grund- skolans innehåll, arbetssätt och resultat. Delegationen har iakttagit verksamheten men enligt mål- och resultatstyrningens principer avhållit sig från att ge direktiv om arbetssätt, stoffurval och arbetsformer. För att kunna ta ställning till om timplanen kan och bör avskaffas måste dock delegationen göra vissa bedömningar även av arbetssätt och andra aspekter på det pedagogiska arbetet i skolorna. Det är svårt att dra entydiga slutsatser om vad i den utveckling som iakttagits som beror på befrielsen från att följa timplanen och vad som beror på en generell skolutveckling. Den utveckling som sker i försökets skolor sker även i andra skolor, om än inte med samma kraft, och mycket av det som skolorna gör i försöket kan genomföras även med dagens timplan. Ändå är det uppenbart att timplanen i många skolor har uppfattats eller uppfattas som ett hinder för skolutveckling. Timplanen både kan och bör avskaffas – men beslutet bör vänta Delegationens grundläggande uppfattning är att timplanen passar dåligt i en mål- och resultatstyrd skola. Timplanen saknar numera den betydelse den en gång haft för styrningen av skolan och betraktas inte längre som ett särskilt betydelsefullt styrdokument av de verksamma i skolan. Det finns därför en uppenbar risk att timplanen successivt och i allt högre grad kommer att förlora legi- timitet om den behålls. Timplanen både kan och bör avskaffas. Delegationen anser emellertid att försöksverksamheten bör avslutas innan en rekommendation om att avskaffa timplanen lämnas till regeringen. Delegationen bedömer att de forsknings- och ut- värderingsrapporter och övriga uppföljningsdata, t.ex. resultaten av de nationella proven, som skall redovisas och kommer att ytterligare fördjupa och tydliggöra bilden av försöket. Skolan måste ta makten över tiden I en mål- och resultatstyrd och decentraliserad skola vilar ansvaret för det dagliga arbetet i första hand på de professionella, dvs. på lärarna och skolledningen. I en skola där varje elev får möjlighet att utvecklas optimalt är det rimligt att lärarna och arbetslaget ges bästa möjliga förutsättningar att utforma arbetet. Varje skola bör därför också förfoga över hur tiden används för att nå målen. Lik- som , menar delegationen att arbetet med att göra en lokal timfördelning borde vara en väsentlig del av att planera och organisera den egna skolans verksamhet. För eleverna innebär en skola som arbetar mer flexibelt och i hel- heter en bättre förberedelse för vuxenlivet och för ett modernt arbetsliv. En sådan skola är också bättre anpassad till dagens elever och de krav de ställer. Att timplanen är en dålig garant för att eleverna faktiskt lär sig, gör den dessutom till ett ineffektivt styr- medel. Positiv utveckling i försöksskolorna – men frågetecken finns Både lärare och skolledare samt elever och föräldrar är i huvudsak positiva till de arbetssätt som utvecklats i försöket. Det handlar om ett mål- och resultatorienterat arbetssätt som i hög utsträckning tar sin utgångspunkt i den enskilda elevens behov, förutsättningar och intressen samt ett arbetssätt som strävar efter helheter, bl.a. genom ett ökat inslag av ämnesintegration och tema. Även om huvudintrycket är positivt finns vissa frågetecken kring det delegationen ser, bl.a. beträffande relationen mellan enskilt arbete och samlärande samt tendenser till en överdriven fragmen- tisering av målen. Lärare beskriver försöket som tidskrävande, men framför allt som roligt, stimulerande och utvecklande. Betygsstatistiken visar på en positiv trend i försökets skolor för så- väl det samlade meritvärdet och andelen elever med fullständigt betyg som för andelen elever behöriga till gymnasieskolans natio- nella program. Från att i utgångsläget ha haft ett sämre genomsnitt- ligt meritvärde än övriga skolor hade de ett bättre meritvärde än övriga skolor. Andelen elever som är behöriga till gymnasieskolan har ökat i försöksskolorna, medan den förblivit oförändrad för övriga skolor. Den positiva utvecklingen gäller även när betygsresultaten analyseras för olika ämnen eller ämnesgrupper. Särskilt gynnsam är utvecklingen i försökets skolor för de båda elevgrupper som annars generellt har sämre resultat, dvs. pojkar och elever med utländsk bakgrund. Förbättringen är allra störst för elever med utländsk bakgrund. Resultaten för de grundskolor som inte ingår i försöket har inte förbättrats i samma utsträckning som för försöksskolorna. I vissa avseenden har de i stället försämrats. Tendensen för pojkar och elever med utländsk bakgrund är i dessa skolor antingen positiv men märkbart svagare än i försöksskolorna eller innebär att resul- taten försämrats. Målen i fokus – helhet eller fragmentisering? Skolorna lägger ned mycket kraft på att förstå, tolka och bryta ned målen som sedan utvärderas, dokumenteras, stäms av och kommu- niceras med elever och föräldrar. Som stöd i detta arbete används olika system för att planera och dokumentera arbetet. För yngre elever kan sådana målsystem bestå av t.ex. , snurror, bikupor, äppelträd etc. som successivt fylls i när eleverna når målen. För de äldre eleverna är det vanligare med någon form av tabeller. Genom dokumentationen upplever såväl elever, föräldrar som lärare att de får bättre kontroll över elevernas utveckling mot målen. Det intensifierade arbetet med målen har i försöksskolorna visat sig bidra till mer av pedagogiska diskussioner, ökad kvalitet i under- visningen och förbättrade studieresultat. är detta ett område där det finns ett stort behov av kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte. Det är bl.a. viktigt att målarbetet inte leder till att helheter går förlorade eller helt tar sin utgångspunkt i mål att uppnå och betygskriterierna. I början av försöket stod mål att upp- nå i fokus. Successivt har sedan perspektivet vidgats till att i ökad utsträckning också omfatta mål att sträva mot. Individualisering – eget arbete eller samlärande? I många av försöksskolorna har ambitionen att individualisera för- ändrat arbetssättet och organiseringen av undervisningen på ett påtagligt sätt. Elever har fått tid på schemat som de förfogar över själva, i mer eller mindre hög grad. kan eleven arbeta med det som av olika skäl är prioriterat. Sådan tid har fått många olika benämningar, t.ex. elevtid, stugtid etc. Individuali- seringen kan självklart även ta sig andra uttryck och mer handla om att lärarna anpassar och organiserar undervisningen efter elevers olika behov, förutsättningar och intressen. Det finns farhågor för att individualiseringen skall leda till att elever i allt för hög utsträckning arbetar enskilt och att läroplanens intentioner om ett samlärande går förlorat. Delegationen uppfattar inte denna risk som särskilt påtaglig. Tvärtom tyder mycket på att elever i försöket i högre grad än i andra skolor ges möjlighet att också arbeta i gemensamma projekt av olika slag. Detta svarar väl mot läroplanens olika mål för undervisningen. Balansen mellan individuellt arbete och samlärande bör dock studeras närmare under försökets återstående tid. Mycket tyder på att det mer individualiserade arbetssättet gör att elever i behov av särskilt stöd i högre utsträckning uppmärksammas och får stöd. För elever med svåra funktionshinder krävs dock, liksom i övriga skolor, tydligare och mer genomtänkta specialpeda- gogiska strategier. Ökat elevinflytande – bara för vissa? Uppföljningen och utvärderingen visar att elevernas inflytande över studierna har ökat. Eleverna uppskattar den ökade friheten och trivs med att få styra över en del av sin tid i skolan, även om det fort- farande är mer sällan som de har inflytande över innehållet i uppgifterna. I flera av studierna efterfrågar också eleverna ett ut- ökat inflytande. Pojkar upplever generellt att de har bättre infly- tande än flickor och har också en mer positiv uppfattning om inflytandet i försöksskolorna jämfört med övriga skolor än flickorna. Elever som har svårt att nå målen kan inte alltid utnyttja den fri- het som ges på samma sätt som andra elever. De tenderar att bli mer styrda av lärarna och sina egna ambitioner att klara framför allt svenska, engelska och matematik. Delegationen anser att det är vik- tigt att respektera elevernas val även när de gör en sådan priorite- ring. måste det vara ett ansvar för lärarna att bidra till att undervisningen inte bara fokuserar på elevens svårigheter utan ock- så på elevens möjligheter. Det har funnits en oro vad gäller effekterna för ämnen om timplanen avskaffas. Den har främst handlat om risken för en treämnesskola med fokus på svenska, engelska och matematik och att de s.k. praktiskt/estetiska ämnena skall förlora både tid och ut- rymme för ämnesfördjupning. Uppföljningen och utvärderingen ger inte belägg för sådana farhågor. På de flesta skolor finns som tidigare slöjd, idrott och hälsa, musik, hem- och konsumentkunskap samt bild angivna på schemat med egen tid. Därutöver ingår de ofta även i ämnesinte- grerad tid och tematiskt arbete. Resultatet är att de i många fall fått mer tid. Oron för att de estetiska ämnena inte skall ges utrymme för tillräcklig ämnesfördjupning är mot den bakgrunden knappast befogad, även om det finns tecken på att deras roll i ämnesintegre- rade pass kan utvecklas ytterligare. eller senare kommer emellertid balansen mellan olika ämnen och ämnesgrupper att förändras. Det är en naturlig följd av för- ändringar i samhället och omvärlden. Omprövningen bör då ske genom att läroplanen och kursplanerna ses över. I ett kursplane- arbete måste nya bedömningar göras av hur det skall vara möjligt att arbeta med målen inom den totala ram som ges samt av hur kurs- planerna på ett rimligt sätt skall balansera de olika ämnen och ämnesgrupper som prioriteras . Lärarnas arbetssituation och lärarrollens utveckling Av olika rapporter framgår att lärarnas ansvar för planering, mål- arbete och uppföljning av verksamheten har ökat. Ansvaret är gemen- samt för arbetslaget, vilket gör att lärarnas arbete har blivit mindre ensamt som lärarens uppdrag delvis förändrats. Förmåga att samarbeta och formulera gemensamma strategier har blivit en allt viktigare egenskap, men också förmågan att tala för sitt ämne. Lärarna trivs bra med att arbeta utan timplan och känner arbets- tillfredsställelse. Dock pekar man på en initialt ökad arbetsbörda och på tidsbrist. Behovet av kompetensutveckling är tydligt, t.ex. vad gäller organisationsutveckling samt planering och dokumenta- tion. Enigheten är stor om skolledarnas viktiga roll för skolans utveck- ling. Det gäller inte minst i försöksverksamheten. Att arbetslaget har utvidgat sitt ansvarsområde innebär sannolikt inte att skolledar- nas roll blir mindre viktig, men att den förändrats till att i än högre grad handla om att stödja och stimulera utvecklingen i en decentra- liserad organisation. Även skolledarna har behov av kompetens- utveckling när skolans strukturer och ansvarsförhållanden för- ändras. Förhoppningsvis kommer detta delbetänkande att sprida kunskap om försöksverksamheten och ge underlag för en fördjupad diskussion om vad det innebär att arbeta utan att behöva följa timplanen. som återstår till att delegationen skall avge sitt slutbetänkande kan delegationen komma att ytterligare utreda och överväga om dagens system för att följa upp elevernas studieutveckling behöver stärkas ytterligare om timplanen avskaffas, t.ex. om det behövs diagnostiska instrument för fler ämnen och , behovet av att se över kursplanerna mot bakgrund av utveck- lingen i försökets skolor, om det behövs förtydliganden i läroplanen om vissa balans- frågor om timplanen avskaffas, t.ex. mellan enskilt arbete och samlärande samt mellan de praktiskt/estetiska ämnena och övriga ämnen, hur verksamheten i en skola utan timplan kan organiseras uti- från ett specialpedagogiskt perspektiv, relationen mellan skolan, förskoleklassen och fritidshemmet i en skola utan timplan, det långsiktiga behovet av stöd och stimulans för skolutveck- ling i en skola utan timplan, på vilket sätt lärarutbildningen, rektorsutbildningen och kom- petensutvecklingen av lärare påverkas och hur dessa kan stödja utvecklingen utifrån de förutsättningar som uppstår om tim- planen tas bort samt hur en plan för implementering bör utformas om timplanen tas bort. Under utredningens återstående tid kan någon fråga komma till och andra falla bort, allt beroende på vad fortsatt uppföljning och utvärdering visar. No set timetable – with the objectives in focus The five-year pilot scheme for compulsory school education with no set timetable, involving 900 compulsory schools in 79 different municipalities, began at the start of the 2000/2001 academic year. The government exercises control of the Swedish compulsory school via the Schools Act, the national curriculum and syllabi. There is also a national timetable stipulating the subjects to be read in compulsory school and the minimum number of teaching hours each pupil is guaranteed during his/her compulsory school educa- tion, both in total and for each subject/group of related subjects respectively. The schools participating in the pilot scheme were given total exemption from the time distribution per subject or group of re- lated subjects stipulated in the national timetable but were still governed by all other provisions applicable to compulsory schools. These include following the national curriculum (Lpo 94) and work- ing to existing syllabi for compulsory school subjects/groups of related subjects; providing the stipulated total number of guaran- teed hours for nine years of compulsory school (6,665 hours); and ensuring pupils receive both a well-balanced education as well as well-proportioned academic years and schooldays. The idea of the pilot scheme is not to replace the national time- table with municipal schedules but for the participating schools to decide themselves how the time is to be allocated. has the overall responsibility for managing, supporting and evaluating the pilot scheme and is to submit documentation to be used by the government as a basis for deciding whether (and if so how) to abolish the compulsory school timetable. According to the instructions it has received, the dele- gation need not wait until the final report to submit its recommen- dation but may do so in the interim report if it feels there is already sufficient evidence for its standpoint at that time. The role of the timetable in a school governed by objectives and results has been the subject of debate for a long time. It was high- lighted in particular when the responsibility for schools was de- centralized and was the subject of several government enquiries during the 1990s. There has been widespread consensus that having a national timetable in a system governed by objectives and results is rather illogical and that such a timetable can lead to an inflexible schedule-bound approach, hindering the desired development of school education in . Furthermore, the steering effect of the timetable on how education is organized and how teaching re- sources are utilized is also brought into question. On the other hand, the nationally established timetable has been viewed as a tool with which to promote equity and quality. Mis- givings about the abolition of the timetable have included the effects it might have on various school subjects. The need for more detailed syllabi objectives in the event of the timetable being abolished has also been discussed. Efficient evaluation and quality sys- tems have been highlighted as absolute necessities for being able to abolish the timetable. In its final report School issues – school in a new era (Official Government Report 1997:121), proposed that the schools existing timetable be abolished and that only a minimum number of teaching hours should be regulated. An alter- native proposal was a pilot scheme, which was the option finally adopted by the government and the Riksdag. The government then appointed a working group at the , which presented a green paper entitled No set timetable – but the same assignment (Ds 1999:1). The govern- ment and the Riksdag adopted the proposals in the paper, paving the way for the current pilot scheme testing the flexible timetable system. Should the timetable be abolished?