sou · GSB318d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att göra en översyn av (). BRÅ:s verksamhet och organisation skall analyseras. Utredaren skall lämna förslag till hur BRÅ:s framtida verksamhet bör se ut, vilka ansvarsområden som myndigheten bör ansvara för och hur verksamheten bör organiseras. Förslag till en ny förordning med instruktion för BRÅ skall lämnas. Finner utredaren att det finns behov av en mer genomgripande översyn när det gäller hela rättsväsendets forsknings- och utvecklingsverksamhet, kan ett nytt uppdrag komma att ges. BRÅ inrättades 1974 efter det att behandlingsforskning hade konstaterat att forskningen inom det kriminalpolitiska området var starkt eftersatt i . BRÅ:s huvudsakliga roll skulle därför vara att stärka den kriminalpolitiska forskningen i . BRÅ har utretts och myndighetens roll som kunskaps- och informationsorgan har förstärkts. Verksamheten har förändrats i riktning mot att i allt större utsträckning bli regeringens expertorgan i kriminalpolitiska frågor. har BRÅ även ansvaret för den officiella statistiken på området Rättsväsendet. Den senaste utredningen genomfördes och redovisades i Ds 1997:28 Forskning för rättsväsendet. beslutade i samband med budgetproposition i enlighet med regeringens, och utredarens, förslag att forskningen inom () skulle flyttas över till BRÅ, som skulle fungera som ett centrum för forsknings- och utvecklings- verksamheten för rättsväsendet. Vid BRÅ inrättades ett rådgivande organ (referensgruppen) med företrädare för rättsväsendets myndigheter och . Referensgruppen lämnar förslag till prioriteringar för forsknings- och utvecklings- verksamheten. Vid BRÅ finns även en vetenskaplig nämnd som också fungerar som ett rådgivande organ. Nämnden består av forskare och inrättades för att säkerställa att en hög vetenskaplig kvalitet upprätthålls i arbetet. fattade regeringen beslut om ett nationellt brottsförebyggande program, Allas vårt ansvar. I samband med detta tillsattes arbete (KBA), som fick i uppgift att stödja utvecklingen av det brottsföre- byggande arbetet. BRÅ tog 1998 över uppgiften att stödja det lokala brottsförebyggande arbetet och fördela de av regeringen särskilt avsatta medlen till denna verksamhet. BRÅ tilldelades särskilda medel för att –2002 verka för att forskningen om ekonomisk brottslighet samt miljöbrott utvecklades vid universitet och högskolor. I samband med BRÅ:s årsredovisning för presenterades ett förslag till hur den fortsatta forskningen på detta område skulle kunna organiseras. har BRÅ även i uppgift att fördela finansieringsbidrag om till medlings- verksamhet samt att svara för frågor om utbildning, metodutveckling och kvalitetssäkring inom området. BRÅ har en viktig samordnande roll och är ett centrum för forsknings- och utvecklingsverksamhet för hela rättsväsendet. BRÅ fungerar också som ett expertorgan i kriminalpolitiska frågor och har utvecklats till att i allt högre grad vara ett stabsorgan till regeringen. Behovet av en översyn Regeringen har i budgetpropositionen (utgiftsområde 4, Rättsväsendet) uttalat att en översyn av BRÅ bör äga rum. Kriminalpolitiska frågor har fått allt större betydelse i samhällsdebatten, vilket flera opinionsundersökningar också visar. BRÅ, som skall vara den myndighet som står för en stor del av kunskapen på detta stora och prioriterade politik- område, är en relativt liten myndighet med begränsade resurser. har blivit allt fler och allt mer olikartade. Det finns därför ett behov av att se över BRÅ:s verksamhet för att analysera om myndighetens roll kan renodlas och tydliggöras. som BRÅ skall fungera som ett oberoende centrum för forskning och utveckling inom rättsväsendet, skall myndig- heten vara regeringens stabsorgan. I regleringsbrevet har regeringen tydliggjort myndighetens roll som stabsorgan. Det är därför angeläget att BRÅ, inom befintliga ramar och med kort varsel, har möjlighet att ta hand om uppgifter som regeringen har behov av att få utförda. Kriminalpolitiken berör flera olika politikområden. har flera myndigheter, både inom och utom rättsväsendet, visat stort intresse för att ta del av BRÅ:s kunskap och att samarbeta med BRÅ. har regering och myndigheter behov av att få olika reformer och annan typ av verksamhet utvärderad av ett av verksamheten oberoende organ. Dessa båda typer av ansvarsområden kan vara svåra att förena. Det förekommer att BRÅ stödjer och bidrar med kunskap i andra myndigheters verksamheter, och har i uppdrag att utvärdera verksamheten i fråga. Myndigheten har fått en rad resurs- krävande arbetsuppgifter, som att ge stöd och fördela bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete och till medlingsverksamhet. Det bör övervägas om också andra liknande uppgifter skall ingå i BRÅ:s verksamhet. BRÅ har ansvaret för den officiella statistiken inom området Rättsväsendet. Förändringen har inte varit helt problemfri. Myndigheten har också övertagit själva produktionen av statistiken. som det är en fördel för hela myndighetens verksamhet att BRÅ har ansvar för kriminal- statistiken, belastar produktionen av statistiken en stor del av myndighetens resurser. Det är angeläget att regeringen och rättsväsendets myndigheter har kunskapsunderlag av hög kvalitet. Det statsfinansiella läget gör emellertid att det inte finns utrymme för någon betydande förstärkning av resurserna. I stället måste möjligheterna att använda redan befintliga resurser inom rättsväsendet på ett effektivare sätt utredas. En särskild utredare skall göra en översyn av BRÅ. BRÅ:s verksamhet, organisation och arbetsformer skall analyseras. Utredaren skall lämna förslag till hur BRÅ:s framtida verksamhet bör se ut, vilka ansvarsområden som myndigheten bör ansvara för och hur verksamheten bör organiseras. Följande frågor skall belysas särskilt: BRÅ:s ledningsstruktur (inklusive styrelse och rådgivande organ), BRÅ:s roll som stabsorgan, BRÅ:s forsknings- och utvecklingsverksamhet, former för och omfattning av stödet till det lokala brottsförebyggande arbetet (inklusive stödet till medlingsverksamheten), BRÅ:s informationsverksamhet, särskilt myndighetens webbplats, statistikverksamheten, särskilt produktionen av kriminal- statistiken, möjligheten till effektivare resursutnyttjande i verksamheten. Som grund för utredarens analys och förslag skall inledningsvis en kartläggning göras av hur BRÅ strukturerar sin verksamhet och fördelar sina resurser. För att kunna ta ställning till omfattningen av BRÅ:s forsknings- och utvecklingsverksamhet behöver en översiktlig kartläggning göras av vilket behov rättsväsendets myndigheter anser sig ha av forsknings- och utvecklingsverksamhet på sina respektive områden. Vid kartläggningen bör utredaren särskilt uppmärksamma frågan om hur den framtida forskningen skall bedrivas beträffande ekonomisk brottslighet och miljöbrott samt när det gäller kriminalvårdens och polisens verksamhet. Syftet med uppdraget är att ta fram en ny instruktion för BRÅ med inriktning på en modern, effektiv och ändamålsenlig verksamhet samt att få en översiktlig analys av hur behovet av forsknings- och utvecklingsverksamheten inom rättsväsendet kan tillgodoses. Utredaren skall lämna förslag till hur BRÅ:s framtida verksamhet och struktur bör se ut. Olika förslag på lösningar och de konsekvenser dessa kan medföra bör diskuteras och jämföras. Vidare skall utredaren uppskatta de kostnader som förslaget kan medföra. Förslag till en ny förordning med instruktion för BRÅ skall därför lämnas av utredaren. Om utredaren finner det lämpligt bör även ett nytt namn för myndigheten övervägas. Uppdraget skall redovisas . Bedömer utredaren att det finns behov av en fortsatt utökad översyn när det gäller hela rättsväsendets forsknings- och utvecklingsverksamhet skall detta tydliggöras. Det kan då komma att beslutas om ett nytt uppdrag. Tilläggsdirektiv till BRÅ-utredning Dir. 2003:108 Beslut vid regeringssammanträde . Utredaren BRÅ-utredning (Ju 2003:01) skall, utöver nuvarande uppdrag, göra en utvidgad kartläggning av den forsknings- och utvecklingsverksamhet som är relevant för kriminalpolitikens mål att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Kartläggningen skall användas som underlag för utredarens analys, överväganden och förslag gällande Brottsförebyggande rådets (BRÅ:s) framtida roll. Utredaren får förlängd tid för att slutföra sitt arbete. Uppdraget skall redovisas . beslutade regeringen om direktiv till en utredning om en översyn av BRÅ (dir. 2003:26). I samband härmed tillkallades en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till hur BRÅ:s framtida verksamhet bör se ut, vilka ansvarsområden som myndigheten bör ha och hur verksamheten bör organiseras. Utredningen har antagit namnet BRÅ-utredning. BRÅ bedriver bl.a. tillämpad forsknings- och utvecklingsverksamhet på det kriminalvetenskapliga området. Forsknings- och utvecklings- verksamhet som är av relevans för kriminalpolitikens mål att minska brottsligheten och öka människors trygghet finansieras eller bedrivs även vid andra myndigheter, både inom och utom rättsväsendet. Forskning som bidrar med kunskap för verksamheten inom rättsväsendet, förekommer även inom flera olika discipliner vid universitet och högskolor. För att kunna bedöma vilken roll och vilka ansvarsområden BRÅ skall ha har utredaren gjort bedömningen att det är nödvändigt att utvidga den kartläggning som skall användas som grund för den analys och de förslag utredaren skall redovisa till regeringen. Regeringen delar denna bedömning. Det är av stor vikt att den verksamhet som bedrivs inom rättsväsendet bygger på kunskap. Det är därför angeläget att utredningen kan få en heltäckande bild av den samlade forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs och har relevans för den kriminalpolitiska delen av rättsväsendets verksamhet. Mot en sådan bakgrund har utredaren bättre möjlighet att göra en väl avvägd bedömning när han föreslår hur BRÅ:s framtida verksamhet skall se ut. Utredaren skall göra en utvidgad kartläggning av den forsknings- och utvecklingsverksamhet, som har relevans för kriminalpolitikens mål att minska brottsligheten och öka människors trygghet och som bedrivs vid myndigheterna inom rättsväsendet, övriga statliga myndigheter som bedriver eller finansierar verksamhet som har särskild relevans för detta mål, och universitet och högskolor. Utredaren är fri att göra de begränsningar som anses nödvändiga. Kartläggningen skall användas som underlag för utredarens analys, överväganden och förslag gällande BRÅ:s framtida roll. Utredaren skall samråda med den utredare som tillkallats för att göra en översyn av (dir. 2003:104). Utredaren får förlängd tid för att slutföra sitt arbete. Uppdraget skall redovisas . .bild Egen Källa: Förteckning över personer som utredningen varit i kontakt med Intervjuade personer samt personer som utredningen i övrigt talat med , , generaldirektör vid Ackum Agell, , generaldirektör vid , , personalrepresentant för vid BRÅ Arnstedt, , personalrepresentant för ST-DT vid BRÅ Begler, , överdirektör vid (tidigare generaldirektör vid ) Bergenstrand, , riksåklagare Bjelle, , generaldirektör vid , , vice ordförande i samt ordförande i , , chef för , , personalrepresentant för ST-DT vid BRÅ , , rektor vid , , generaldirektör vid , , tidigare generaldirektör vid myndigheten , , utredare vid (tidigare generaldirektör vid ) , , överdirektör vid , , professor vid i , , professor vid , , professor vid , , professor vid , , personalrepresentant för vid BRÅ , , docent vid , , utredare vid , , personalrepresentant för vid BRÅ , , professor vid , Per , professor vid , , kurator vid Härutöver har utredningen varit i kontakt med ytterligare ett antal personer för kortare samtal. Personer som deltagit i av utredningen anordnat FoU- seminarium Alalehto, , FD, universitetslektor , , FD, docent, universitetslektor , , docent, universitetslektor , , FD, docent, universitetslektor , Hans, professor , , professor , , professor , , professor , , forskarsamordnare Publicerat av BRÅ 1997–2003 Våld mot kvinnor (1997:2) Antologi baserad på en konferens om våld mot kvinnor. Presentation av våldet mot kvinnor ur olika synvinklar. Det barbariska straffet (1997:3) Redovisning bland annat för hur dödsstraffet används i olika länder liksom för dödstraffets ställning inom folkrätten. erfarenheter av brottsförebyggande arbete i . (BRÅ-PM 1997:1) Exempel på olika brottsförebyggande projekt och resultaten av dem liksom en diskussion om vilka hinder som kan finnas för brottsförebyggande verksamhet. Att arbeta med förebyggande projekt. (BRÅ-PM 1997:2) En kritisk granskning av förebyggande verksamhet. (BRÅ-PM 1997:3) Argument för situationell brottsprevention, hur den bör utformas och varför. Our Collective Responsibility (BRÅ-report 1997:1) Översättning av regeringens brottsförebyggande program, Allas vårt ansvar, Ds 1996:59. Current Swedish Legislation on Narcotic Drugs and Psychotropic Substances (BRÅ-report 1997:2) Översättning av narkotika- strafflagen. Domstolsstatistik 1997 (1997:1) Domstolsstatistik 1995 (1997:4) Kriminalstatistik 1995 (1997:5) Prognoser för brottsutvecklingen –1998 (Kortfakta PM). Anmälda brott 1996. Kvartalsstatistik (Kortfakta PM). Svenska folket om brott och brottsförebyggande åtgärder. Redovisning av resultaten av en opinionsundersökning om allmänhetens syn på brottslighet och andra ordningsstörningar och vad man kan göra för att minska problemen. Varningsblad om bedrägerier (BRÅ, Företagarnas Riksorganisa- tion, Polisen och ). Vad är Ekobrott. Genomgång av vad som räknas som ekobrott. Film om ett fall av ekonomisk brottslighet för visning i gymnasieskolan. Lärarhandledning Klipp som lockar. Om filmvåld och verklighet (BRÅ, , och Skola och ). Film för åk 7–9 om skillnaden i konsekvenser mellan filmvåld och verkligt våld. Till filmen gjordes också en studiehandledning. Information på UR:s webbplats på Internet i samband med TV- , våld och gäng. (Utbildningsradion och BRÅ). Studies on Crime & Crime Prevention (Vol. 6 No 1 och 2, 1997). Utvärdering av reform av trafiknykterhets- lagstiftningen. På jakt efter den svenska (BRÅ-PM 1998:1) Konferensrapport med inlägg som diskuterar om det allmänna rättsmedvetandet är en gemensam norm i det svenska samhället och om det stämmer överens med de värderingar som styr lagar och rättsväsende. Brottslighet och utsatthet för brott (BRÅ-PM 1998:2) Intervjuundersökning bland svenskar och invandrare från , och för att få en bild av svenskars inställning till invandrare liksom några invandrargruppers inställning till andra invandrare och svenskar. Omfattning, olycksrisker och bevisproblem (BRÅ- PM 1998:3) Uppgifter från sex undersökningar, bland andra en om förekomsten av alkohol och andra trafikfarliga medel hos förare som omkommit eller skadats svårt i trafikolyckor. Brottsutvecklingen i –1997. Domstolsstatistik 1996–1997. Crime Prevention in the Nordic Context. The Nordic Model. Beskrivning av de brottsförebyggande råden i de nordiska länderna, deras organisation och verksamhet. European Crime Prevention Awards 1998. De fem svenska bidragen till den europeiska tävlingen. Konsten att läsa statistik om brott och brottslingar. Handledning i hur man tolkar och använder kriminalstatistiken. Man ville vara hjälte (och ) Djupintervjuer med unga pojkar om deras upplevelser och tankar om våld i verkligheten och på film. När behövs polisen bäst? En analys av utryckningsverksamheten vid polismyndigheten i . Barnpornografi och sexuella övergrepp mot barn. Sammanställning av den aktuella forskningen om pedofili, bland annat faktorer som inverkar vid pedofili, behandling av pedofili och pornografins betydelse för pedofilen. Ungdomar, droger och polisens insatser (1999:1) Resultat från två undersökningar av polisens förebyggande strategier mot narkotikaproblemet bland ungdomar. Internationella jämförelser (1999:3) Redovisning av en internationell brottsofferundersökning. Intensivövervakning med elektronisk kontroll (1999:4) Utvärdering av försöksverksamhet med intensiv- övervakning med elektronisk kontroll. Bygga upp brottsförebyggande arbete. 1 (1999:5) Vägledning för hur man bygger upp lokalt brottsförebyggande arbete. MC-brott (1999:6) Kunskapsöversikt över fenomenet MC-gäng och motstrategier för att bemöta problemet. Forskning om ekonomisk brottslighet (1999:7) Översikt av ekobrottsforskningen i , , 8 reflektioner om kriminalpolitik (1999:9) Forskare i BRÅ:s vetenskapliga nämnd ger sin syn på utvecklingsbehov, problem och tänkbara förändringar inom Vit maktmusik (1999:10) Fallstudie om den vita maktmusikens roll för tillväxten av den svenska rasideologiska undergroundkulturen. Medling vid brott. Rapport från en försöksverksamhet (BRÅ- rapport 1999:12) Kartläggning, problemanalys och prioriteringar. 2 (BRÅ- rapport 1999:13) Beskrivning av hur man i lokalt brottsförebyggande arbete kan bygga upp och använda kunskap om lokala problem och förhållanden. Medling vid brott. Gärningsmän berättar (1999:14) Kvinnors brottslighet (1999:15). Kartläggning av kvinnors brottslighet i . Narkotikastatistik 1996 och 1997 (1999:2) Domstolsstatistik 1998 (1999:11) Kodning av brott. Anvisningar för brottskodning. Den organiserade cigarettsmugglingen. Från ax till limpa En undersökning av såväl den legala som illegala handeln med cigaretter och av effektiviteten i kontrollåtgärderna. Cigarettsmugglingens struktur, omfattning och utveckling . Från limpa till lunga Kartläggning av cigarettsmugglingens struktur, omfattning och utveckling . Råd för framtiden. Rapport från en studiedag med de lokala brottsförebyggande råden. Prognos för brottsutvecklingen –2000. 40 poäng tillämpad kriminologi. Informations- och anmälnings- broschyr till kurs anordnad av och . European Crime Prevention Awards 1999. Broschyr om de svenska tävlingsbidragen. Svensk polis i förändring. En granskning av närpolisreformen (publicerad på BRÅ:s webbplats). Internationella jämförelser av kriminalstatistiken (publicerad på BRÅ:s webbplats). Brottsförebyggande åtgärder i praktiken. 3 (2000:1) Exempel på brottsförebyggande åtgärder som genomförts i och andra länder. IT-relaterad brottslighet (2000:2) En kunskapsöversikt av IT-relaterad brottslighet och vilka åtgärder som bör sättas in mot den. Strategiska brott (2000:3) En analys av olika typer av kriminella karriärer, vilka debutbrotten är och vilka risker de innebär. Förbud mot köp av sexuella tjänster (2000:4) Kartläggning av tillämpningen av lagen . Utvärdering & dokumentation. 4 (2000:5) Beskrivning av hur utvärderingar kan genomföras, från att granska målen till att avgöra om åtgärderna påverkat brottsligheten. Ungdomar som rånar ungdomar i och (BRÅ- rapport 2000:6) Kartläggning av ungdomsrånens omfattning, utveckling och karaktär i och . Påföljdssystemet för unga lagöverträdare (2000:7) Undersökning av samtliga lagföringar –1998 som gäller ungdomar i 15–. Medling vid brott. Slutrapport från en försöksverksamhet (BRÅ- rapport 2000:8) Perspektiv på ekobrottsligheten. Med utgångspunkt års översyn av lagstiftningen gällande den ekonomiska och organiserade brottsligheten ger författarna sina perspektiv på hur den ekonomiska brottsligheten har utvecklats och hur samhällets motstrategier utvecklats. (2000:11) En kartlägg- ning av hur rättsväsendet tillämpat den nya bestämmelsen och polisens och åklagarväsendets insatser mot kvinnovåld. Sannolikheten att dömas till fängelse. En statistisk analys (BRÅ- rapport 2000:13) Redovisning av skillnader mellan landets tingsrätter i andelen fängelsedomar. Brott på karta. 5 (2000:14) Beskrivning av hur man med hjälp av datateknik kan använda kartor i det brottsförebyggande arbetet. En kartläggning av polisanmäld misshandel av små barn (2000:15) Stöld, våld och droger bland pojkar och flickor i årskurs 9 (BRÅ- rapport 2000:17) Självdeklarationsundersökning av brottsligheten bland ett urval av ungdomar i åk 9. Utvisning på grund av brott. De dömda och deras barn (BRÅ- rapport 2000:18) Beskrivning bland annat av hur många barn som berörs av att en förälder döms till utvisning och de avvägningar som rättsväsendet ställs inför i dessa situationer. Finansiella offshoremarknader och skatteparadis (2000:19) Förklaring av begreppet offshore och hur det används i finansiella sammanhang. Från anstalt till livet i frihet. Delrapport I (2000:20) Undersökning av hur anstalterna arbetar med behandlings- undersökningar och behandlingsplaner för de intagna. Kriminaliseringen av narkotikabruk (2000:21) Utvärdering av vilka konsekvenser kriminaliseringen av narkotikabruk och skatteskärpningen har haft för rättsväsendets arbete mot narkotikamissbruk. 6 (2000:22) Beskrivning av grannsamverkan i olika typer av områden, från storstädernas ytterområden till mindre orter med mindre problem. Narkotikastatistik 1998 (2000:9) Kriminalstatistik 1998 (2000:12) Domstolsstatistik 1999 (2000:16) Bidrag från en internationell forskarkonferens om ekonomisk brottslighet. Från anstalt till livet i frihet. Efter muck (2001:2) Delrapport från en studie av kriminalvårdsanstalternas Upprepad utsatthet för brott (2001:3) Underökning av 30 000 polisanmälningar rörande upprepad utsatthet för misshandel och hot, inbrott i skolor, butiker och bostäder samt bilrelaterade brott. Hur – Var –Närpolis? En granskning av närpolisreformen. Brott och annan misskötsamhet under permission (2001:6) Undersökning av hur vanligt det är att intagna missköter sin permission. Hets mot folkgrupp (2001:7) Kartläggning av brottet hets mot folkgrupp och av hur lagen om det har tillämpats. Exit (2001:8) En uppföljning och utvärdering av organisationen för avhoppare. Brottsförebyggande arbete i skolan. 7 (2001:9) Exempel bland annat på åtgärder för att motverka mobbning, lösa konflikter och öka elevinflytandet. Brottsutvecklingen i –2000 (2001:10) Beskrivning och analys av utvecklingen av olika brott, med tonvikt –2000. Dödligt våld mot kvinnor i nära relationer (2001:11) Genomgång av alla fall av dödligt våld mot kvinnor i nära En lokal uppföljnings- & prognosprocedur i problem- orienterat arbete mot brott. 8 (2001:13) Modell för en procedur som fullt utvecklad kan bli ett hjälpmedel för att analysera och styra framför allt närpolisens arbete mot vardagsbrottsligheten. Tidiga riskfaktorer och förebyggande åtgärder (2001:15) Översiktlig bild av nationell och internationell kunskap om tidiga individ- och familjefaktorer som medför ökad risk för att utveckla allvarlig kriminalitet. Miljödriven utveckling – på gott och ont? (2001:17) Forskningsprojekt finansierat av BRÅ inom ramen för regeringens uppdrag att verka för forskning om ekonomisk brottslighet. Brottsligheten i olika länder (2001:18) Resultaten från brottsofferundersökningen som deltog i tillsammans med 16 andra industriländer. Narkotikastatistik 1999 (2001:4) Kriminalstatistik 1999 (2001:12) Narkotikastatistik 2000 (2001:19) Domstolsstatistik 2000 (2001:14) Kriminalstatistik 2000 (2001:16) Crime Prevention in the Nordic Context – The Nordic Model Crime Trends in –2000. European Crime Prevention Awards 2001 – de fjorton bidragen till den svenska uttagningstävlingen Ekobrott – utvecklingen av några centrala brottstyper (2002:1) Summering av utvecklingen av några centrala brottstyper och diskussion om ekobrottsligheten i ett vidare perspektiv. Crime Trends in – 2000 (2002:2) Översättning av Brottsutvecklingen i – 2000. Lugna Gatan (2002:3) Undersökning av två av Lugna Gatans verksamheter, tunnelbane- och juniorverksamheten. Varför har brottsuppklaringen minskat? Analys av orsakerna till varför brottsuppklaringen minskar. Brottsnivåerna i landets kommuner (2002:5) Undersökning som genom statistiska metoder tar hänsyn till många av de förutsättningar som påverkar brottsnivåerna i kommunerna. Just in time (2002:6) Ekobrottslighet inom svensk och norsk långtradartransport. Organiserad brottslighet ((2002:7) Några empiriska data om den ekonomiska brottsligheten. Att förebygga våld mot kvinnor i nära relationer (2002:8)