sou · GSB363 · 2005-01-01 00:00:00 — Utöver vad som framgår av detta avsnitt återfinns vissa över- väganden även i betänkandets avsnitt 12 som behandlar den för- fattningstekniska översynen. Den översyn som vi har gjort är tämligen omfattande och innebär, såsom nämnts ovan, förslag till två nya lagar och en ny förordning. Dessa bestämmelser ersätter i sin helhet nu gällande bestämmelser. Eftersom bestämmelserna är nya till sin utformning anges de i sin föreslagna lydelse i anslutning till att de kommenteras. För att i viss mån underlätta jämförelser mellan våra förslag och gällande bestämmelser återfinns paragrafnycklar i ett appendix till detta avsnitt. Särskilt om de nya författningarna och den författningstekniska över- synen I förslaget till den nya vägtrafikskattelagen samordnas den nuvarande lagstiftningen på vägtrafikskatteområdet. Detta innebär att fordonsskattelagen (1988:327) och lagen (1976:339) om saluvagnsskatt fogas in i ett nytt regelverk, vägtrafikskattelagen. Lagen ges självständiga förfaranderegler, som dock är uppbyggda efter förebild från andra skatteförfattningar. Genom lagens allmänna uppbyggnad torde även en framtida kilometerskatt och reglerna för denna kunna fogas in i lagen. Beroende på att den nya koldioxidrelaterade fordonsbeskattningen främst tar sikte på nya fordon, eller fordon som uppfyller en viss lägsta miljöklass, krävs tämligen omfattande övergångsbestämmelser för att hantera de äldre fordon som blir kvar i den gamla viktbeskattningen. Dessa övergångsregler föreslås placeras i en särskild lag, lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Denna lag är avsedd att tillämpas under en övergångstid. När en tillräckligt stor andel av den svenska bilparken beskattas enligt vägtrafikskattelagen kan det finnas anledning att upphäva den särskilda lagen, möjligen med införande av någon schablonregel för de fordon som trots allt ännu inte beskattas enligt de nya reglerna. Utöver de angivna lagarna lämnar utredningen även förslag till en ny vägtrafikskatte- förordning. Denna skall ersätta fordonsskatteförordningen (1993:1028) och förordningen (1976:767) om uppbörd av saluvagnsskatt, m.m. Vägtrafikskatteförordningen skall även tillämpas beträffande lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. En närmare redovisning av detaljerna kring den författningstek- niska översynen ges i avsnitt 12.1.2. Här bör endast anmärkas att flertalet bestämmelser har ändrats i redaktionella hänseenden, även om vissa bestämmelser lämnats oförändrade i sak. Normalt sett brukar sådana redaktionella ändringar anges i anslutning till att de relevanta bestämmelserna kommenteras. I förevarande fall är emellertid de redaktionella ändringarna av sådan omfattning att de, med något undantag, inte anmärks särskilt. Fordonsskattelagen (1988:327) - Lagen (1976:339) om saluvagnsskatt Fordonsskatteförordningen (1993:1028) - Förordningen (1976:767) om uppbörd av saluvagns- - Lagen (1984:151) om punktskatter och prisreglerings- Skattebetalningslagen (1997:483) 1 § Vägtrafikskatt i form av fordonsskatt och saluvagnsskatt skall betalas till staten enligt denna lag. Lagen gäller inte fordon som omfattas av lagen (0000:000) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Paragrafens första stycke anger lagens tillämpningsområde. De skatter som skall tas ut enligt lagen benämns vägtrafikskatter. Inledningsvis återfinns fordonsskatten och saluvagnsskatten i lagen. Om en kilometerskatt introduceras i kan reglerna för denna lämpligen införas i lagen under ett nytt kapitel. I paragrafens andra stycke hänvisas till lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Denna lag skall gälla beträffande fordonsskatteuttaget för vissa äldre fordon. Se vidare under kom- mentaren till 3 § lagen med särskilda bestämmelser om fordons- skatt. 2 § Grundläggande beslut om vägtrafikskatt fattas av enligt 4 kap. 1 §. Verket beslutar också om dröjsmålsavgift. Övriga beslut enligt denna lag fattas av . skall även sköta uppbörden av skatt, avgifter och ränta enligt denna lag. Bestämmelsen motsvarar i sak vad som gäller . I första stycket anges att det är som skall fatta de s.k. automatiserade besluten enligt 4 kap. 1 §, vilket anges i 5 § fordonsskatteförordningen (1993:1028), FSF. Dessa beslut skall fortsättningsvis benämnas grundläggande beslut om vägtrafikskatt. Verket skall också i samma ordning som för de grundläggande besluten fatta beslut om dröjsmålsavgift. Övriga beslut enligt lagen fattas av . Oavsett lydelsen i andra meningen kan även besluta om dröjsmålsavgift i den form som gäller för ett omprövningsbeslut (jfr 4 kap. 2 §), om förutsättningar härför föreligger. Det ankommer på att ompröva automatiserade beslut om dröjsmålsavgift, om sådana förutsätt- ningar föreligger. Någon särskild beskattningsmyndighet, utöver vad som anges i bestämmelsen, behöver inte pekas ut, eftersom och skattemyndigheterna organisatoriskt gått ihop i en myndighet som betecknas (se prop. 2002/03:99). Den tidigare formuleringen i 3 § fordonsskattelagen (1988:327), FSL, att är central förvaltningsmyndighet i fråga om fordonsskatt behöver inte heller föras in i lagen, efter- som detta framgår redan av 1 § förordningen (2003:1106) med instruktion för . Av andra stycket framgår att det är som skall handha uppbörden. Definitioner och hänvisningar till andra lagar 3 § I denna lag har nedan angivna begrepp följande betydelse. Bussar delas in i lätta bussar och tunga bussar. a)lätta bussar sådana bussar som har en totalvikt av högst , och med b)tunga bussar sådana bussar som har en totalvikt över . Övriga fordonsbegrepp samt viktbegreppen har samma betydelse som i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. 2.Med bärighetsklass avses indelning av vägar efter tillåtet axel-, boggi- och trippelaxeltryck samt tillåten bruttovikt. 3.Med dieselolja avses de produkter för vilka skatt skall betalas enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 lagen (1994:1776) om skatt på energi. 4.Med räddningstjänst avses detsamma som i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor samt motsvarande verksamhet som bedrivs av annan än staten eller kommunerna. I paragrafen definieras olika i lagen förekommande begrepp. I punkten 1 anges vad som är lätta respektive tunga bussar. Skiljel- injen går här vid en totalvikt om . Definitionen av tung buss finns även i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Definitionen av lätt buss är däremot ny. Punktens senare del motsvarar 1 § andra stycket FSL. I punkten 2 förs en ny definition in i syfte att i någon mån komma bort från den hänvisning till en författning av lägre dignitet som återfinns i 5 § FSL, vilken hänvisar till bärighetsklass 1 enligt 4 kap. 11 § trafikförordningen (1998:1276). Punkten 3 motsvarar 1 § tredje stycket FSL. I punkten 4 definieras begreppet räddningstjänst genom en hänvisning till lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Begreppet återkommer sedan i 2 kap. 3 § FSL såsom en förutsättning för att i vissa fall medge befrielse från fordonsskatt. 4 § Med skatteår avses 1.i fråga om fordonsskatt, tolv på varandra följande kalender- månader, och 2.i fråga om saluvagnsskatt, kalenderåret. Med skatteperiod avses fyra på varandra följande kalendermånader. I första stycket definieras vad som utgör ett skatteår. Detta begrepp används bland annat för att ange storleken på skatten och för vilka intervall den skall betalas. Eftersom lagen rymmer såväl bestämmel- ser om fordonsskatt som saluvagnsskatt och skatteår definieras på olika sätt för dessa skatteslag återfinns de båda definitionerna i var- sin punkt. För fordonsskatten gäller således att skatteåret kan vara rullande, så länge det avser tolv på varandra följande kalendermåna- der. För saluvagnsskatten gäller däremot att skatteåret löper fr.o.m. t.o.m. . I andra stycket definieras begreppet skatteperiod, vilket begrepp tillämpas endast vid uttaget av fordonsskatt. 5 § Med modellår avses den uppgift i vägtrafikregistret som anger ett fordons årsmodell eller, om sådan uppgift saknas, tillverkningsår. Om båda uppgifterna saknas i registret avses med modellår det år under vilket fordonet första gången togs i bruk. I FSL används begreppet årsmodell för att avgöra hur gammalt ett fordon är vid tillämpningen av bestämmelsen om skattefrihet för s.k. veteranfordon. Enligt rådets direktiv /156/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon1 ingår emellertid inte längre termen årsmodell i EG:s regelsystem. Detta har bland annat medfört att det inte längre förs in uppgifter om årsmodell i det . Däremot kommer löpande uppgifter om fordons tillverkningstidpunkt att föras in i registret. För en liten kategori fordon kommer det emellertid att 1 EGT L 42, 23.2.1970, s. 1, senast ändrat genom EGT L 49, s. 36. finnas endast uppgift om datum för första ibruktagandet och för vissa fordon kommer fler än en av dessa uppgifter att finnas för ett enskilt fordon. För att korrigera för borttagandet av årsmodell införs i paragrafen en ny definition för att kunna bestämma ett fordons ålder. Definitionen får betydelse inte endast för de s.k. veteranfordonen utan även för de äldre fordon som skall beskattas enligt lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. I bestämmelsen anges således vilka uppgifter som kan utgöra ett fordons modellår och vilken prioritetsordning som råder mellan dessa uppgifter om flera av dem förekommer . 6 § Med ett fordons specifika koldioxidutsläpp avses den uppgift om ett fordons utsläpp av koldioxid som framgår av vägtrafikregistret. Bestämmelsen definierar vad som avses med ett fordons specifika koldioxidutsläpp. Begreppet har betydelse för fordonsskatteuttaget för de lätta fordonen (personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar), vilket ju föreslås bygga på det enskilda fordonets koldioxidutsläpp. Den uppgift som skall användas för beskattningen är den uppgift som förs in i vägtrafikregistret och som framgår av respektive for- dons typgodkännandedokumentation. Om uppgiften i visst fall saknas får den bestämmas efter särskild utredning eller skälig grund (4 kap. 10 §). Se vidare avsnitt 4.5.2. 7 § Med skattevikt avses den vikt efter vilken fordonsskatten för vissa fordon skall beräknas. 1. traktorer och motorredskap, 2. tunga bussar, tunga lastbilar, tunga terrängvagnar eller andra bruttovikt som fordonet får föras släpvagnar än påhängsvagnar, med på vägar som tillhör den del av fordonets totalvikt som vilar på dess fasta axel eller fasta axlar, dock högst den bruttovikt som fordonet får föras Om en tung buss, tung lastbil, tung terrängvagn eller släpvagn förses med två eller flera olika karosserier, beräknas skattevikten efter det karosseri som ger den högsta totalvikten för fordonet. lastbilar som kan förses med en anordning för påhängsvagn beräknas dock skattevikten efter fordonets totalvikt med en sådan anordning. I första stycket definieras liksom vad som utgör skattevikten för olika fordonskategorier. Till skillnad mot dagens lydelse av FSL är dock personbilar och motorcyklar borttagna från bestämmelsen, eftersom fordonsskatteuttaget för dessa fordon inte längre avses vara viktbaserat. Även hänvisningen till trafikförordningen är borttagen av skäl som berörs under kommentaren till 1 kap. 3 § ovan. Andra stycket kvarstår oförändrat. 8 § Vad som sägs i 4–9 kap. bestämmelserna i 7 kap. 1 §, dröjsmålsavgift. om vägtrafikskatt, med undantag av gäller även särskild avgift, ränta och Paragrafen gör lagens bestämmelser om skatt tillämpliga även på uttaget av särskild avgift, ränta och dröjsmålsavgift. Det behöver därför i det enskilda fallet inte råda någon tveksamhet om en viss regel är tillämplig eller inte, även om den aktuella regeln till sin ordalydelse skulle avse endast skatt, eller vägtrafikskatt. Undantag görs dock från bestämmelsen i 7 kap. 1 § om användningsförbud på grund av obetald skatt som inte avser annat än skatten (jfr prop. 1987/88:159, s. 46). 9 § Bestämmelserna i 10 kap. 27 §, 14 kap. samt 23 kap. 2 § skatte- betalningslagen (1997:483) om föreläggande, utredning i skatte- ärenden och vite skall tillämpas vid kontroll av skatt enligt denna lag. Paragrafen hänvisar till vissa bestämmelser i skattebetalningslagen (1997:483), SBL, som här görs tillämpliga beträffande uttaget av vägtrafikskatt. Av tydlighetsskäl har bestämmelsen kompletterats med angivande av vad för slags bestämmelser i som paragrafen hänvisar till. 10 § Traktorer, motorredskap och tunga terrängvagnar delas in i skatteklasser på det sätt som framgår av 2 kap. 12–14 §§. Vi har, såsom berörs i avsnitt 12.8.1, utmönstrat begreppen jord- brukstraktorer och trafiktraktorer ur lagstiftningen. I stället har vi introducerat en indelning i skatteklasser, som är avsedd att gälla för såväl traktorer som motorredskap och tunga terrängvagnar. Denna indelning framgår av bestämmelserna i 2 kap. 12–14 §§, vilket för fullständighetens skull nämns i detta avsnitt med definitioner. 1 § Följande fordon är, om annat inte följer av 2 §, skattepliktiga om de är eller bör vara registrerade i vägtrafikregistret och inte är avställda eller endast tillfälligt registrerade, nämligen 7.tunga terrängvagnar, och Bestämmelsen motsvarar vad som gäller och anger vilka fordon som är skattepliktiga för fordonsskatt. 2 § Följande fordon, vars ålder, beräknad som skillnaden mellan modellåret enligt uppgift i vägtrafikregistret och innevarande kalenderår, är eller äldre, är inte skattepliktiga, nämligen 2.personbilar och bussar som inte används i yrkesmässig trafik som avses i yrkestrafiklagen (1998:490), eller 3.lastbilar som inte är vägavgiftspliktiga enligt lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon. Skattepliktiga är inte heller 1.traktorer, motorredskap eller tunga terrängvagnar som hör till skatteklass 2 enligt 14 §, 2.släpvagnar som dras endast av tunga terrängvagnar som hör till skatteklass 2 eller av motorredskap som inte hör till skatteklass 1, 3.påhängsvagnar med en skattevikt över om de dras uteslutande av bilar som kan drivas med dieselolja eller av sådana traktorer som avses i 13 § 5, 4.släpvagnar med en skattevikt av högst , eller 5.fordon som enligt 3 § har medgivits befrielse från skatteplikt. I paragrafen, som är indelad i två stycken, anges de situationer då undantag från skatteplikt föreligger. I första stycket återfinns de s.k. veteranfordonen, dvs. fordon som är eller äldre och som är skattebefriade på den grunden. återfinns dessa regler i 9 § första stycket FSL. Uttrycket årsmodell har bytts ut mot uttrycket modellår av de skäl som redovisas ovan under kom- mentaren till 1 kap. 5 §. Första stycket punkten 2 kompletteras med ett krav på att en personbil eller buss inte får användas i yrkesmäs- sig trafik om skattefriheten skall bestå. Skälen härför redovisas i avsnitt 12.9.5. I andra stycket redovisas övriga situationer då fordon inte är skattepliktiga för fordonsskatt. Genom punkten 1 åstadkoms skattefrihet för den kategori fordon som tidigare kallades jordbrukstraktorer, eller som i skattehänseende var att anse som jordbrukstraktorer, och som skall benämnas traktorer, motor- redskap eller tunga terrängvagnar tillhöriga skatteklass 2. I punkten 2 återfinns den skattefrihet för släpvagnar som tidigare motsatsvis kom till uttryck genom andra stycket i 6 § FSL. I punkten 3 anges den skattefrihet som gäller för påhängsvagnar i vissa fall och som återfinns i 9 § andra stycket FSL. Genom punkten 4 åstadkoms skattefrihet för lätta släpvagnar, dvs. släpvagnar med en skattevikt om högst . Skälen för detta undantag från skatteplikten redovisas i avsnitt 4.10.2. I punkten 5 slutligen anges att ytterligare fordon kan vara befriade från skatteplikt med stöd av 3 §. 3 § skall efter ansökan medge befrielse från skatteplikten för fordon som används uteslutande eller så gott som uteslutande vid räddningstjänst. Befrielse får dock inte medges för personbilar och inte heller för sådana bussar eller för sådana lastbilar med skåpkarosseri som har en skattevikt av högst . Paragrafen är, frånsett vissa språkliga förändringar, oförändrad i förhållande till vad som gäller enligt 89 § FSL. Således anges att kan medge befrielse från skatteplikt för vissa fordon som används uteslutande eller så gott som uteslutande vid Befrielse medges efter ansökan. Dåvarande (numera ) har utfärdat rekommendationer beträffande den närmare tillämpningen av bestämmelsen (rekommendationer m.m. om befrielse från fordonsskatteplikt för fordon som används vid rädd- ningstjänst RSV SV 1995:3). Dessa rekommendationer torde alltjämt kunna tillämpas i allt väsentligt. En skillnad gentemot vad som gäller är dock att en definition av begreppet räddningstjänst förs in i lagens 1 kap. 3 § punkten 5 (se kommentar ovan). 4 § Skattskyldig för ett visst fordon är ägaren av fordonet. Som ägare av ett fordon anses 1.den som är antecknad i vägtrafikregistret som ägare, eller 2.den som bör vara antecknad som ägare, om denne är någon annan än den som avses i 1. Närmare bestämmelser om vem som skall betala skatten finns i 6 kap. 2 §. I första stycket anges att det är ägaren som är skattskyldig för ett visst fordon. I andra stycket förklaras vem som är att anse som ägare till ett visst fordon. Bestämmelsens något förändrade utformning är resultatet av ett försök att tydliggöra den något. Den har kommenterats utförligt i avsnitt 12.7. Dagens lydelse av bestämmelsen inkluderar ett stycke som tar upp frågan om solidariskt ansvar för skatten vid delat ägarskap. Såsom tas upp i regeringens proposition Trängselskatt (2003/04:145, s. 48 ff.) är dock denna reglering onödig, eftersom det civilrättsliga ägandet inte har någon betydelse vid bestämmandet av skattskyldigheten, då denna grundar sig på uppgiften om ägare i vägtrafikregistret, vari endast en ägare kan anges till ett fordon. Stycket om solidariskt ansvar slopas därför även i förevarande paragraf. Motsvarande resonemang kan föras beträffande den nu gällande regleringen i fråga om ett fordon som innehas på grund av kreditköp m.m. Tredje stycket upplyser om var i lagen det finns bestämmelser om vem som skall betala skatten, nämligen i 6 kap. 2 §. 5 § Fordonsskatten skall betalas för varje fordon för ett skatteår eller, om skatten för ett fordon överstiger för , för en skatteperiod. För en skatteperiod uppgår skatten till en tredjedel av skatten för . Bestämmelsen anger om fordonsskatten skall betalas vid ett, eller . Skatteåret är därvid indelat i skatteperioder. Dessa begrepp definieras i 1 kap. 4 §. Om fordons- skatten överstiger för delas skatten således upp på tre skatteperioder. I förhållande till är beloppet dubblerat. Skälen härför anges i avsnitt 12.12.4. 6 § För motorcyklar tas fordonsskatten ut med för ett skatteår. I paragrafen anges fordonsskattens storlek för motorcyklar. Skat- ten är en enhetsskatt som tas ut i nivå med det fiskala grundbelop- pet för övriga lätta fordon, dvs. Någon skillnad i beskattningen görs inte med avseende på motorcyklarnas cylindervolym, eller på något annat sätt. Fordonsbeskattningen av motorcyklar redovisas i avsnitt 4.10.1. Personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar 7 § Fordonsskatten tas ut med ett grundbelopp och i förekommande fall ett koldioxidbelopp för personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar, som 1.enligt uppgift i vägtrafikregistret är av modellår eller senare, 2.är av tidigare modellår än av modellår men uppfyller kraven för miljöklass 2005, El eller Hybrid enligt bilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Grundbeloppet uppgår för ett skatteår till . Koldioxid- beloppet beror av fordonets specifika koldioxidutsläpp och uppgår för ett skatteår till per gram koldioxid som fordonet släpper ut per kilometer utöver . För fordon som kan drivas med dieselolja skall det enligt andra stycket beräknade skattebeloppet multipliceras med en miljö- och bränslefaktor om 3,5. Paragrafen, som är helt ny, anger grunderna för koldioxidbeskatt- ningen av lätta fordon. Paragrafen inbegriper såväl personbilar som lätta bussar och lätta lastbilar som är av modellår eller yngre samt även äldre fordon om de uppfyller miljöklass 2005, El eller Hybrid. Av övergångsbestämmelserna framgår emellertid att beskattningen av de lätta bussarna och de lätta lastbilarna fortsatt kommer att vara viktrelaterad. Beträf- fande de närmare formerna för skatteuttaget redovisas detta utför- ligt i avsnitt 4.5. I första stycket anges avgränsningen av vilka fordon som skall inkluderas i koldioxidbeskattningen. I andra stycket anges storleken på grundbeloppet och koldioxidbeloppet. Se angående det sistnämnda 1 kap. 6 §. I tredje stycket slutligen anges storleken på den miljö- och bränslefaktor som den genom första och andra styckena framräknade fordonsskatten skall multipliceras med, för att få fram fordonsskatten för fordon som kan drivas med dieselolja. Våra överväganden kring miljö- och bränslefaktorn redovisas utförligt i avsnitt 4.5.3. 8 § För andra personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar än de som avses i 7 § framgår fordonsskattens storlek för ett skatteår av bilagan till lagen (0000:000) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. I paragrafen anges att beskattningen av de lätta fordon som inte omfattas av koldioxidrelateringen enligt 7 § skall beskattas enligt bilaga till lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Denna beskattning är viktrelaterad och bygger i allt väsentligt på dagens fordonsbeskattning. 9 § För följande fordon framgår fordonsskattens storlek för ett skatteår av bilaga 1 till denna lag. 1.Sådana tunga bussar och tunga lastbilar som inte uppfyller kraven för miljöklass 2005 eller högre ställda krav enligt bilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen. 2.Traktorer, motorredskap och tunga terrängvagnar. För sådana tunga bussar och tunga lastbilar som uppfyller kraven för miljöklass 2005 eller högre ställda krav enligt bilaga 1 till lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen framgår fordonsskattens storlek för ett skatteår av bilaga 2 till denna lag. I fråga om traktorer, motorredskap och tunga terrängvagnar finns kompletterande bestämmelser i 15–17 §§. I paragrafen redovisas hur beskattningen av de fordon som inte är att anse som lätta går till. Skattesatserna anges därvid i bilagor till lagen. Första stycket punkten 1 hänvisar således till bilaga 1 vad beträffar beskattningen av tunga bussar och tunga lastbilar som inte uppfyller miljöklass 2005 eller högre ställda krav (jfr dock punkten 4 i övergångsbestämmelserna). Härvid kommer miljödifferentie- ringen av de tunga fordonen till uttryck, genom att de fordon som uppfyller dessa krav beskattas enligt bilaga 2 till vilken andra stycket hänvisar. I första stycket punkterna 2 och 3 anges vidare att även traktorer, motorredskap och tunga terrängvagnar samt släpvagnar skall beskattas enligt bilaga 1. Tredje stycket anvisar att det utöver vad som anges i denna paragraf och i bilaga 1 även finns vissa bestämmelser av betydelse för beskattningen av traktorer, motorredskap och tunga terrängvagnar i 15–17 §§. Skattens storlek för en del av ett skatteår eller en skatteperiod 10 § Om ett fordon är skattepliktigt under endast en del av ett skatteår eller en skatteperiod, tas fordonsskatt ut för den tid då fordonet är skattepliktigt. Om skatteplikt föreligger under en del av en kalendermånad, tas dock skatt ut för hela månaden, om inte något annat följer av andra stycket. I fråga om fordon för vilka fordonsskatten uppgår till för ett helt skatteår tas skatt ut för dag beträffande den månad under vilken skatteplikten första gången inträder för fordonet eller skatteplikten upphör av annan anledning än avställning. Om ett sådant fordon har varit avställt och avställningstiden har omfattat minst eller om fordonet har gått över till en ny ägare under avställningstiden, tas skatt ut för dag under den månad då avställningen började eller upphörde. För en kalendermånad utgör fordonsskatten en tolftedel och för 1/360 av skatten för .