sou · GSB335d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Skolornas egna driv- krafter att förbättra planeringen och uppföljningen av varje elev är därvid ett fundament och en naturlig konsekvens av utvecklingen mot mer flexibla och mer individuellt anpassade arbetsformer. Nya krav ställs på skolornas och kommunernas kvalitetsredovisningar Enligt förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skol- väsendet skall varje kommun och skola upprätta skriftliga kvalitetsredovisningar. Det innebär att varje skola och varje kom- mun minst en gång måste utvärdera den egna verksamheten och bedöma i vilken utsträckning de nationella målen för utbild- ningen nås. Vidare skall de identifiera orsaker till om målen inte nås och ange vilka åtgärder som i så fall skall vidtas. Syftet med kvalitetsredovisning är i första hand att stödja det lokala förbättringsarbetet. Redovisningarna har dock även ett infor- mationsvärde för föräldrar och allmänhet samt i kommunikationen mellan skola och förvaltning. Kommunernas kvalitetsredovisningar utgör dessutom underlag för utbildningsinspektion lik- som för Myndigheten för skolutveckling i deras utvecklingsstöd- jande arbete. Inledningsvis hade förordningen om kvalitetsredovisning svårt att nå genomslag i skolor och kommuner. Enligt upp- rättar numera i stort sett alla kommuner kvalitetsredovisningar. Det gäller även kommunerna i timplaneförsöket. Det har också skett en märkbar förbättring av kvaliteten på kommunernas redo- visningar . finns emellertid ut- rymme för förbättringar. Främst är kopplingen mellan resultat och åtgärder en svag punkt. Andelen skolor som upprättar kvalitetsredovisningar är fort- farande lägre än för kommunerna. Redovisningarnas kvalitet varie- rar också mer än för kommunerna. Allt tyder dock på att skolor som utnyttjar den frihet som ges om timplanen avvecklas också utvecklar sin förmåga att planera och dokumentera. Resultaten från den forskning och utvärdering som redovisats visar att skolor i för- söket är något bättre på att arbeta målrelaterat och på att doku- mentera. För att stärka arbetet med kvalitetsredovisning ytterligare skall ges möjlighet att utfärda föreskrifter om Bör timplanen avskaffas? kommer i föreskrifterna bl.a. att fastställa kvalitetsindikatorer som alla skolor och kommuner skall redovisa i sina kvalitetsredovisningar. Syftet är bl.a. att genom en ökad enhetlighet stödja kvalitetsarbetet och öka informationsvärdet i förhållande till föräldrar och allmänhet. En väl fungerande och skolbaserad utvärdering är basen i ett ut- vecklingsfrämjande uppföljnings- och utvärderingssystem för sko- lan. Fungerande kvalitetssystem är därför en nödvändig förutsätt- ning för att timplanen skall kunna avvecklas. Arbetet med att följa, utvärdera och utveckla verksamheten är central i en skola med stor frihet att med utgångspunkt i styrdokumenten utforma och flexi- belt planera sin verksamhet utifrån lokala förhållanden. Trots att kvalitetsarbetet har utvecklats positivt finns utrym- me för fortsatta förbättringar, vilket är viktigt att beakta om tim- planen tas bort. Erfarenheterna från försöksverksamheten visar att om timplanen tas bort kommer sannolikt en mer flexibel organisering av arbetet och fördelning av tiden i skolan att gå hand i hand med att for- merna för planering och dokumentation utvecklas ytterligare. En av de åtgärder för att stärka kvalitetsarbetet som regeringen pre- senterade i sin utvecklingsplan var initiativet till en förändrad myndighetsorganisation. Ändringen genomfördes genom att delades i två myndigheter – det nya och Myndigheten för skolutveckling. Bakgrunden till organisationsförändringen var att staten enligt regeringen måste ta ett tydligare ansvar för att följa upp och grans- ka att de nationella målen nås och att utbildningens kvalitet ut- vecklas. Nationell uppföljning, granskning och tillsyn behövde också kombineras med konsekventa insatser för att utveckla det lokala kvalitetsarbetet och främja lokal skolutveckling. För att dessa båda uppgifter skulle kunna fungera friare och mer effektivt ansåg rege- ringen att de behövde skiljas åt. En huvuduppgift för det nya är att i sin utbildnings- inspektion granska utbildningens kvalitet i kommuner och skolor 12 Utbildning för kunskap och jämlikhet – regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i för- skola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188). Bör timplanen avskaffas? och att utöva tillsyn över verksamheten. I verkets uppdrag ingår också uppföljning och utvärdering samt bl.a. utveckling av styr- dokument. Myndigheten för skolutveckling har till uppgift att främja skolutveckling och stödja kompetensutveckling inom natio- nellt prioriterade områden genom generellt utvecklingsstöd, riktat stöd till kommuner och skolor samt utveckling av metoder för verksamhetsutveckling. Det nationella provsystemet ses över Ramarna för dagens nationella provsystem gavs 1994 i ett rege- ringsuppdrag till . Bakgrunden var övergången från en regelstyrd till en målstyrd skola, den ändrade ansvarsfördelningen mellan stat och kommun samt det vidgade kunskapsbegreppet i förarbetena till de nya läroplanerna, för del Lpo 94. De nationella proven skulle vara stödjande inför betygssättningen, inte styrande som . För del omfattar dagens nationella provsystem frivilliga nationella ämnesprov 5 i svenska/svenska som andra språk, engelska och matematik, obligatoriska nationella ämnesprov 9 i svenska/svenska som andra språk, engelska och matematik, diagnostiska material för åren F – 5 i svenska/svenska som andra språk och matematik samt diagnostiska material för åren 6 – 9 i svenska/svenska som andra språk, engelska och matematik. De diagnostiska materialen skall ses som ett erbjudande till skolan att använda. har på regeringens uppdrag redovisat en be- dömning av dagens system med nationella prov med avseende på kvalitet och kostnadseffektivitet13. I rapporten identifierar verket flera syften för provsystemet. Det skall stödja en likvärdig och rätt- vis betygssättning (betygsstöd), konkretisera kursmål och betygs- kriterier (kommentarmaterial), visa på elevers starka och svaga sidor (diagnostisk funktion) samt ge en bild av i vilken utsträckning kun- skapsmålen nås (uppföljning). Dessutom har proven sidoeffekter 13 Det nationella provsystemet – vad, varför och varthän?, (Dnr 01-2003:2038). Bör timplanen avskaffas? genom att styra innehåll och arbetsmetoder i undervisningen samt genom att användas som examensprov, trots att detta inte är syftet. redovisar i rapporten ett förslag till reviderat prov- system. För föreslås inga stora förändringar vad gäller de nationella proven och det diagnostiska materialet. Dock föreslås att ett rullande stickprovsbaserat system för kunskapsutvärdering utvecklas motsvarande kunskapsmätningarna i dagens nationella utvärdering av NU03 samt att ämnes- eller kursinrik- tade kommentarmaterial om bedömning och betygssättning bör framställas för flertalet ämnen. har dessutom redovisat ytterligare ett upp- drag från regeringen.14 I uppdraget ingick bl.a. att redovisa hur de nationella proven 5 och specialskolans år 6 kan sammanställas och analyseras med avseende på resultat. Verket har stannat för att endast provresultaten skall samlas in och att detta skall göras för ett nationellt representativt urval. för också ett resonemang om konsekvenserna för en framtida insam- ling av att de nationella proven 5 inte är obligatoriska. Ett väl fungerande system med uppföljning, nationella prov, dia- gnostiska instrument samt kommentarmaterial är ett viktigt stöd för skolorna i deras arbete. Det gäller inte minst när skolan arbetar flexibelt och individualiserat. Det bör genom hela finnas olika former av avstämningar och diagnostiska instrument för att följa upp att elever når målen i läroplanen och i kurspla- nerna. Det är viktigt att detta inte leder till en skola styrd av prov snarare än mål. Även här blir det enligt delegationens upp- fattning en fråga om att upprätthålla en balans. Andra initiativ stödjer skolutvecklingen Timplaneförsöket har föregåtts av och skett parallellt med flera andra initiativ som har påverkat skolutvecklingen i den svenska skolan. 14 Ämnesproven i skolår 5 Insamling av resultat – hur, var och varför?, (Dnr. Bör timplanen avskaffas? De senaste avtalen har skapat nya förutsättningar De båda senaste avtalen mellan lärarorganisationerna och arbets- givarna har syftat till att skapa nya förutsättningar för skolans arbete. styrde timplanen och statsbidragssystemet lärarnas tjänste- fördelning och skolans schema. Utifrån omfattningen av ett visst ämne i timplanen och det centrala avtalet om lärarnas tjänstgörings- skyldighet kunde rektor inför varje läsår avgöra hur många lärare som behövdes och hur många veckotimmar varje lärare skulle under- visa. Resurser till specialundervisning m.m. beräknades schablon- mässigt. Systemet uppfattades av många i skolan som stelt och mekaniskt. upplevde andra en trygghet i att veta hur resurserna skulle fördelas. Redan i och med skolutvecklingsavtalet mellan arbetsgivarna och lärarorganisationerna – Avtal 2000 – försvagades kopp- lingen mellan å ena sidan timplanen och å andra sidan lärarnas under- visningsskyldighet och tjänstgöringsunderlag. Avtalet innehöll be- stämmelser dels om en reglerad arbetstid, dels om s.k. förtroendetid för alla lärare. Avtalet innebar att förutsättningarna för samarbete och gemensam planering, individuell handledning av elever m.m. förbättrades jämfört med tidigare. Det senaste avtalet – ÖLA 00 – har knutit lönebildningen när- mare verksamheten och verksamhetens resultat. Avtalet syftar i sin helhet till en förbättrad måluppfyllelse i förskolan och skolan och innebär att parterna har tagit på sig ett ansvar för att stödja utveck- lingen mot förbättrade resultat i verksamheten. Krav på ökad mål- uppfyllelse ställer stora krav på lärarna. Därför behöver lärare ett större frirum och förtroende att – tillsammans med eleverna – ut- forma verksamheten. För att följa, stödja och bedöma utvecklingen har parterna in- rättat Rådet för skolans måluppfyllelse och fortsatta utveckling med uppgift att bl.a. kontinuerligt följa hur skolan och förskolan förmår åstadkomma en ökad måluppfyllelse och, om så erfordras, initiera åtgärder i syfte att ytterligare undanröja hinder för utvecklingen eller i övrigt underlätta arbete i riktning mot ökad måluppfyllelse. En första lägesrapport har lämnats för perioden –2002. Rådet konstaterar att det är svårt att göra enhetliga bedömningar av skolans måluppfyllelse på grundval av utvecklingen under en så och på grundval av ett så omfattande underlag som finns. Man bedömer ändå att den svenska skolan är en bit Bör timplanen avskaffas? på väg och pekar bl.a. på att grundskoleelevernas sammanlagda merit- värde har ökat gradvis . Rådet konstaterar sam- tidigt att det mål som skolan förefaller ha störst problem med är den psykosociala arbetsmiljön och graden av elevinflytande. Man slår också fast att en hög lärarkompetens är den enskilt mest bety- delsefulla faktorn för vilka kunskaper och färdigheter eleverna upp- når, även om gruppstorleken också anses vara viktig, samt att lärare anpassar sin undervisning så att den passar olika elevers behov. Områden som Rådet i rapporten föreslås framgent följa, stödja och bedöma gäller systematiska utvärderingar och undersökningar med bredare fokus vad gäller måluppfyllelse, bättre insatser för grundskoleelever med annat modersmål än svenska, kartläggning och spridning av exempel på framgångsrika skolor samt forskning och kompetensutveckling. Olika initiativ har tagits för att utveckla läraryrket i den svenska skolan. Bland dessa finns Attraktiv Skola som är en gemensam sats- ning för att stärka kvaliteten i skolan och öka läraryrkets attrakti- vitet. Bakom satsningen står , , , och Utbild- ningsdepartementet. är Myndig- heten för skolutveckling huvudman för Attraktiv Skola. Bakgrunden till Attraktiv Skola ges i Avsiktsförklaringen där parterna kom överens om att ta ett gemensamt ansvar inför den lärarbrist som hotade bl.a. till följd av de stora pensionsavgångarna som kunde förutses. Parterna var ense om att skolan måste vara en attraktiv arbetsplats för att kunna locka och behålla nya kompe- tenta lärare. Att utveckla attraktiva arbetsplatser kan bara göras lokalt genom konkret arbete. Målen för projektet är att skapa arbetsorganisationer som stödjer utvecklings- och kvalitetsarbete, att finna nya utvecklings- och karriärmöjligheter för lärare, att främja skolutveckling genom sam- arbete med högskola och näringsliv, att visa på vägar att sprida erfarenheter mellan skolor samt sprida den kunskap och erfarenhet Bör timplanen avskaffas? som projektet genererar. I det femåriga projektet deltar 27 kommu- ner som arbetar tillsammans fram . Vidare har och inlett ett utvecklingsarbete som syftar till kvalitetsutveckling genom själv- värdering. Arbetet inriktas på att utveckla formerna för den skol- baserade utvärderingen och på att stödja lärares självbedömning. Skolbaserad utveckling är ett förhållningssätt som innebär ett kollektivt systematiskt granskande och dokumenterande resultat- inriktat arbete mot gemensamma mål. Detta arbete utförs av de professionella i skolan, lärare och skolledare. Utvecklingen i skolan måste ske i samklang med att läraryrket ut- vecklas och får en ökad attraktivitet. Delegationen avser att följa de olika initiativ som tagits på detta område och att i sitt slutdelbetän- kande återkomma till behovet av insatser inom lärarutbildningen och i form av kompetensutveckling om timplanen tas bort. Skolledarens uppdrag och roll i utveckling Både erfarenhet och forskning visar att skolledarnas insatser är viktiga för att skolutveckling och skolförbättring skall ske. Skol- ledarens roll är därför mycket betydelsefull i en skola som utveck- las mot en mål- och resultatstyrd verksamhet med en mer flexibel och individanpassad organisering av arbetet. Skolledarnas roll har belysts i flera studier . granskade rektors roll i en decentraliserad skolorganisation15. Granskningen visade att rektor inte hade tillräck- ligt goda förutsättningar för att genomföra uppdraget i en mål- och resultatstyrd skola eller för att leda det pedagogiska arbetet. Enligt granskningen behövdes en mer genomtänkt och funktionell ansvars- fördelning utvecklas för skolan. Den administrativa bördan ansågs för stor och förvaltningens och styrelsens stöd till rektorn otill- räckligt. Expertgruppen för skolledarfrågor gjorde 2001 bedömningen att rektor i större utsträckning bör arbeta med skolans resultat, kvali- tetsfrågor och kvalitetssäkringsarbete16. Expertgruppen konstate- rade att förtroendevalda och förvaltningsledning måste vara tydliga 15Nationella kvalitetsgranskningar 1998, 160, 1999. 16Lärande ledare – Ledarskap för dagens och framtidens skola, nr. 4 i Utbildningsdepartemen- tets skriftserie, 2001. Bör timplanen avskaffas? när det gäller såväl synen på ledarskapet och kraven på förändring och utveckling av skolans verksamhet som stödet till rektorerna och skolorna. Gruppen ansåg att det lokala stödet relaterat till upp- draget bör öka. gav regeringen, bl.a. mot denna bakgrund, en särskild utredare i uppdrag att kartlägga och utvärdera skolans lednings- struktur. Utredaren skall utgå från bredden i rektorns uppdrag. Samband som kan finnas mellan ledarskap, ledningsstruktur och skolans måluppfyllelse skall belysas. Syftet med uppdraget är att resultatet skall kunna utgöra underlag för fortsatt utveckling av skolans ledningsstruktur och rektors förutsättningar att fullgöra sitt uppdrag. konstaterar i sitt betänkande Skollag för kva- litet och likvärdighet (SOU 2002:121) att regleringen av rektors roll och uppgifter i kommunala skolor är oklar på en rad punkter. Kommittén föreslår att rektors uppgifter bör förtydligas i skol- lagen. Förslaget innebär att det skall finnas rektorer vid skolenhe- terna som skall leda och samordna det pedagogiska arbetet inom sitt verksamhetsområde och därvid besluta om enhetens inre orga- nisation. Rektor föreslås bl.a. få möjlighet att delegera uppgifter och beslut inom lednings- och samordningsansvaret. Kommitténs förslag bereds inom . En väl fungerande skolledning är betydelsefull för skolans utveck- ling. Delegationen avser att i slutbetänkandet återkomma till hur förutsättningarna för skolledarrollen bör utvecklas i en skola utan timplan. IT i Skolan – ITiS Regeringen gav 1999 delegationen för IT i skolan i uppdrag att –2002 stödja användningen av IT i skolan bl.a. genom att erbjuda kompetensutveckling för lärare i arbetslag. Över- gripande mål för projektet i Skolan (ITiS) har varit att bidra till att skapa en kvalitativt likvärdig skola för eleverna, bl.a. genom att nå alla kommuner och skolor. ITiS avsåg att stödja och förstärka skolutvecklingen i landets skolor samt till att öka lärarnas förmåga att i olika sammanhang kunna använda informations- och kommu- nikationstekniken som ett pedagogiskt verktyg. Detta syftade bl.a. till en utveckling av lärares och elevers arbetssätt och arbetsformer. Bör timplanen avskaffas? Infrastruktursatsningarna syftade till att öka tillgängligheten i vid mening och var inte bara en fråga om bredband. Av ITiS första nationella utvärdering framkommer att projektet har ökat medvetenheten hos lärarna om betydelsen av att tillföra ett helhetsperspektiv på undervisningen. Att arbeta ämnesövergri- pande är enligt lärarna ett sätt att underlätta för eleverna att uppnå förståelse och helhetsperspektiv. Utvärderingen visar även att lärar- na ansträngt sig att individualisera ITiS-arbetet med utgångspunkt i elevernas olika förutsättningar. För elever med behov av stöd har arbetet strukturerats mer än för andra elever, som har kunnat ges stor frihet att arbeta självständigt. Lärarna uppger att arbetssättet blir friare när man arbetar problembaserat, eleverna får och kan välja både när, var och hur de skall utföra sina uppgifter. Uppföljningsbesök genomförda visar att det skett en betydande arbetslagsutveckling. Tre av fyra bland de besökta kom- munerna uppgav att de arbetade mer med temaarbeten och problem- baserat lärande . Sedan ITiS avslutats har Myndigheten för skolutveckling upp- giften att främja utvecklingen och användningen av IT i förskola, skola och vuxenutbildning. hade många inslag som sammanfaller med timplane- försöket, främst genom inslaget av skolutveckling, med utveckling av skolans organisering och arbetsformer samt genom förekomsten av individualisering och tematisering av undervisningen. Många iakt- tagelser överensstämmer också. I de kommuner som ingått i tim- planeförsöket har effekterna av de båda satsningarna samverkat i skolans vardag. Gemensamt är att satsningarna skall kunna integre- ras i den ordinarie skolverksamheten och också stödja den långsik- tiga utvecklingen av arbetssätt och arbetsmetoder i landets skolor. Delegationen bedömer att förutsättningarna för en grundskola utan timplan har stärkts under de år försöket har pågått. Kvalitets- arbetet är under utveckling på alla nivåer – i skolan, i kommunen och på den statliga nivån. Det nationella provsystemet ses över. Dessutom samverkar andra initiativ med försöksverksamheten och stödjer utvecklingen. Det gäller t.ex. det senaste läraravtalet där parterna har tagit på sig ett ansvar för att stödja utvecklingen mot Bör timplanen avskaffas? förbättrade resultat i verksamheten, initiativ för att utveckla lärar- yrket respektive rektors uppdrag samt för att stödja och förstärka skolutvecklingen genom användning av informations- och kommu- nikationstekniken som ett pedagogiskt verktyg. Delegationen kommer att i alla dessa avseenden följa den fort- satta utvecklingen under försökets återstående dryga år. Särskilt yttrande av ledamöterna samt sakkunnige De utvärderingar, uppföljningar och den forskning som redovisas i detta delbetänkande visar på en mycket positiv bild av utvecklingen för de skolor som deltagit i försöksverksamheten med timplanefri skola. Det gäller bl.a. den ökade kommunikationen mellan lärare, det ökade elevinflytandet, den större fokuseringen på målen för utbildningen och de relativt sett goda studieresultat som eleverna har uppnått. Vi ställer oss helt bakom de redovisningar av försöksverksam- heten och de bedömningar av resultaten som görs i delbetänkandet. Även om försöksverksamheten omfattar ett stort antal kommuner och skolor står de flesta utanför. Den stora omställning som ett alltför snabbt taget beslut om att avskaffa timplanen kan innebära för skolor som inte deltar i försöket, kan därför tala för att en rekommendation om att avskaffa den ges först i delegationens slut- betänkande. För att ge bästa möjliga förutsättningar för ett fram- gångsrikt genomförande av reformen har vi ställt oss bakom denna bedömning. Vi vill med detta yttrande dock klargöra att vi funnit erfarenheterna från försöksverksamheten så positiva, att en rekom- mendation om att timplanen kan och bör avskaffas enligt vår mening hade kunnat föras fram redan i detta skede. En fördel med detta skulle ha varit att det möjliggjort en bättre samordning med bered- ningen av en ny skollag. Särskilt yttrande av ledamoten Delegationen har gjort bedömningen att man bör avvakta med sin rekommendation till regeringen till . Då arbetet i delegationen ska fortsätta ytterligare ett drygt år bedömer jag inte att en reservation från mig mot detta beslut främjar det fortsatta arbetet. Det är dock min uppfattning att en rekommendation redan nu hade kunnat lämnas. Skälen för detta är följande. 1.Jag anser att underlaget för ett ställningstagande i frågan redan nu är tillräckligt. Försöksverksamheten är omfattande. 20 pro- cent av landets kommunala grundskolor ingår. Försöket har varit föremål för både djup och bred uppföljning och utvärde- ring. Forskare, utvärderare, nationell statistik och de undersök- ningar delegationen själv genomfört är entydiga i sina slutsatser. Jämfört med de skolor som inte deltagit i försöket har mål- uppfyllelsen bland försöksskolorna förbättrats markant. Inte minst gäller förbättringarna för pojkar och elever med utländsk bakgrund, grupper som varit de som lyckats sämst i skolan. Och detta trots att förutsättningarna vid försöksskolor- na knappast var bättre än vid övriga skolor då försöket startade och trots att personaltätheten bland försöksskolorna inte ökat, vilket den gjort vid övriga skolor. 2.Syftet med en avveckling av timplanen är att öka förutsätt- ningarna för lärare att friare kunna använda sin professionella kompetens i arbetet med elevernas lärande. Detta syfte harmo- nierar väl med det gällande läraravtalets intentioner där parterna varit överens om att lärare behöver ett större frirum och för- troende att – tillsammans med eleverna – utforma verksamheten. Delegationens underlag vittnar om att det frirum som skapats vid försöksskolorna lett fram till pedagogiska processer som påskyndat skolutvecklingen och måluppfyllelsen. Såväl lärare och elever som föräldrar är också positiva till arbetet utan tim- plan. I en enkät initierad av utredningen om skolans lednings- struktur framgår dessutom att en huvuddel av landets skolledare anser att timplanen är ett av de stora hindren för skolutveckling. 3.En ny skollag är under beredning. En förutsättning för att en avveckling av timplanen skall kunna ingå i denna berednings- process är att ställningstagandet kan ske . I annat fall kommer ett beslut om att timplanen skall avvecklas att kräva ändringar i lagen efter att den trätt ikraft. Ett ställningstagande redan nu skulle inte tvinga alla skolor att avveckla timplanen över . Ett sådant ställningstagande skulle i stället möjliggöra för andra skolor att i sin egen takt påbörja ett arbete utan timplan. Mot bakgrund av de positiva effekter för mål- uppfyllelsen som försöket givit och med hänsyn till de positiva reaktioner som försöket mött hos både elever, lärare och föräldrar tycker jag att det är beklagligt att beröva andra skolor chansen att redan nu få påbörja ett arbete utan timplan.