sou · GSB383d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Vid texttelefonisamtal är samtalstaxorna desamma som vid taltelefoni, men eftersom ett skrivet samtal tar att generera än ett talat blir kostnaden högre. Vid an- vändning av bildtelefon blir samtalskostnaderna dubbelt så höga som vid taltelefoni eftersom kraven på över- föringskapacitet (bandbredd) är dubbelt så höga som vid taltele- foni. En ISDN-förbindelse krävs. Förutom högre anslutningsavgift medför ISDN-abonnemanget dubbelt så hög samtalstaxa som vid taltelefoni. 9.7.4Effekter och beräknade besparingar genom IT-stöd Tillgången till information om effekter och möjliga besparingar genom IT-stöd till funktionshindrade är relativt knapp. Nedan ges några exempel på genomförda arbeten: I ett uppsatsarbete inom ramen för utbildningsprogrammet i medicinsk teknik som genomförts vid Universitet och har möjligheten till personalbesparingar i samband med insatser i form av en Smarta-hus-installation analyserats (, 1998). har beräknat kostnader för eftersökning av vilsegångna personer som inte bär nödsändare. Inför beslut att införa den ovan beskrivna Action-tjänsten i kommun har möjligheten till kostnadsbesparingar analy- serats. En samhällsekonomisk utvärdering av post- och teletjänster för funktionshindrade har genomförts vid medicinsk teknologi (et al, 2002). En nytto- och kostnadsstudie rörande IT-baserade bostadsan- passningar och hjälpmedel vid förvärvade hjärnskador har gjorts vid HI (, 2003). Av resultaten från de flesta av de nämnda studierna framgår att det finns betydande möjligheter att göra personalbesparingar genom att tillhandahålla ändamålsenligt IT-stöd till brukarna. En av under- sökningarna (et al) fokuserar på möjligheten till ökad livskvalitet för personer med funktionshinder. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik 9.7.5Översikt över kostnader för IT-hjälpmedel En samlad, tillförlitlig beräkning av samhällets kostnader för IT- baserade hjälpmedel har inte varit möjlig att göra. kan följande grova uppskattningar göras: Syncentralens kostnader, kostnader för datortillbehör, kostnader för Oräknade: hörcentralens kostnader och kostnader för kognitiva hjälp- Ianspråktagna medel för utrustning för elektronisk kommunikation Talboks- och , TPB Tillfällig kostnad för talboksspelare22 I översikten är följande kostnader inte medräknade: -Kostnad för datorbaserade arbetshjälpmedel (AMV/RFV/FK), -Kommunens kostnader för IT-hjälpmedel. Oräknade är även: - Tjänster upphandlade av Utredningens genomgång av kostnader för IT-baserade hjälpmedel visar att sjukvårdshuvudmännens kostnader för dessa hjälpmedel är relativt låga i jämförelse med de totala kostnaderna för hjälpmedel. I flera fall är tendensen dessutom sjunkande. Syncentralernas kostnader för datorbaserade hjälpmedel har exempelvis sjunkit . De totala kostnaderna för arbetshjälpmedel vid försäkringskassorna och arbetsförmedlingarna har också sjunkit . I dessa sammanhang finns dock inga uppgifter om hur stor andel av kostnaderna som de datorbaserade hjälpmedlen svarar för. Det bör också noteras att AMS kostnader för utvecklingsarbetsplatser, vilka ofta baseras på 22 Ungefärligt värde för 775 spelare som disponerades för utlåning av TPB . Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik IT, sjönk . Även kostnaderna för de post- och teletjänster som upphand- lar har sjunkit . Utredningen har inte kunnat göra en tillförlitlig bedömning av den generella prisutvecklingen inom området men gör bedömningen att de lägre kostnaderna i viss utsträckning kan förklaras av sjunkande priser på IT-produkter. Det förefaller dock osannolikt att de lägre priserna i sin helhet skulle kunna förklara de senaste årens minskade offentliga utgifter för IT-hjälpmedel. Som tidigare beskrivits finns betydande tekniska möjligheter som tagits tillvara i alltför begränsad utsträckning. Exakta beräkningar av behovens storlek saknas för de flesta tillämpningar men det före- faller uppenbart att behovet av till exempel påminnelsehjälpmedel knappast täcks av något eller några hundra hjälpmedel som för- skrivits av landets kommuner. Min bedömning är att det råder en obalans mellan behov, tek- niska möjligheter och tillgång till IT-baserade hjälpmedel. I en hårt ansträngd ekonomi måste hårda prioriteringar göras. När det gäller IT-hjälpmedel tycks det finnas en föreställning om att hjälpmedlen är dyra, att det handlar om produkter som inte är nödvändiga i var- dagen och att försörjningen av hjälpmedel inom området är i stark expansion. Utredningen har visat att dessa föreställningar är fel- aktiga. En bort- eller nedprioritering av IT-hjälpmedlen får som följd att möjligheter till grundläggande information, kommunika- tion och kognitivt stöd försvåras och att betydelsefulla möjligheter till aktivitet och delaktighet för personer med funktionshinder därmed riskerar gå förlorade. Jag anser att det finns goda skäl att fortsatt arbeta med kostnads- nyttoanalyser inom området. De undersökningar som genomförts pekar på positiva ekonomiska effekter av ändamålsenligt IT-stöd. Genomförda studier är relativt få och ytterligare undersökningar be- hövs för att nyttan av IT-hjälpmedel säkrare skall kunna bekräftas. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik 9.8Hinder för att IT tas i bruk – vilka är barriärerna Vid tillhandahållande av IT-baserade hjälpmedel saknas till- fredsställande möjligheter att inom ramen för det löpande arbetet pröva nyheter inom IT-området. För att kunna pröva nyheter är verksamheterna alltför beroende av tillfälliga satsningar. Kontakterna mellan hjälpmedelsverksamhet och näringsliv behö- ver intensifieras. Former för regelbundna och systematiskt genomförda kontakter mellan hjälpmedelsverksamheten och och hjälpmedelsföretag som är verksamma inom IT-områ- det saknas. Vissa barriärer sammanhänger med frågor som det åligger huvudmännen att åtgärda. Hit hör frågor om resurstilldel- ning, personalens kompetens, utveckling av policy och regelverk liksom den praktiska tillämpningen av dessa regelverk. Det föreligger en oklar gräns mellan vad som tillhandahålls inom ramen för bostadsbidrag och vad som tillhandahålls som hjälp- medel, vilket sannolikt verkar hindrande för möjligheten att intro- ducera nya IT-produkter. Regeringen bör överväga att låta göra en översyn av frågan om gränsdragningen mellan bostadsanpass- ningar/hjälpmedel. Möjligheter att fortlöpande pröva nyheter i anslutning till prak- tisk verksamhet med IT för personer med funktionshinder skall förstärkas. Särskilda medel tillförs för ändamålet vissa av landets resurscenter som härigenom bildar spetscenter. Att regeringen tar initiativ för att inrätta ett företagarråd vid kontakter mellan HI, IT- branschen och hjälpmedelsföretag som är verksamma inom IT- området. Utredningen har identifierat ett antal hinder för att de nya möjlig- heterna på IT-området skall tas i bruk. En del av hindren är av sådan karaktär att de kan diskuteras när det gäller att introducera ny teknik rent allmänt, medan en del specifikt rör fenomenet IT med dess speciella karaktär. Sammanställningen nedan bygger framför allt på material som insamlats genom de regionala konfe- renserna, de hearingar som anordnades inom IT-området, de inter- vju- och enkätundersökningar som genomförts med brukare, handläggare och chefer, utredningens genomgång av regelverk och policydokument, genomförda uppföljningar av satsningar på för- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik söksverksamhet med IT och utveckling av brukarnas kompetens samt den analys av erfarenheter av FoU-samarbete som genomfört på utredningens uppdrag. De identifierade hindren rör dels barriärer i innovations- och ut- vecklingskedjan, dels barriärer i försörjningskedjan. Hinder har också identifierats när det gäller att omsätta utvecklingsresultat till verkliga möjligheter i brukarnas vardag. Några av de identifierade barriärerna har betraktats som kärn- frågor och redovisas i separata avsnitt. Det gäller frågan om hinder som är relaterade till kompetens och support (se avsnitt 9.9). Flera av de framförda synpunkterna har dessutom rört brister som är re- laterade till möjligheter till fortsatt kunskapsutveckling. De har bland annat rört brist på resurser för forskning och utveckling inom området IT och funktionshinder. Dessa och andra FoU-re- laterade frågor behandlas närmare i avsnitt 9.11. 9.8.1Barriärer i innovations- och utvecklingskedjan Innovation handlar om hur ny kunskap och kompetens genereras och används i nya produkter, tjänster eller processer - som det finns behov av. Inom IT-området har frågan om användarmedverkan i utveck- lingsprocessen generellt fått alltmer ökad uppmärksamhet. Man talar om användarorienterad IT-design. Inom EUs miljöer för stöd till forskning och utveckling har tendensen i ökande utsträckning rört sig till att prioritera användardriven FoU framför teknikdriven sådan. Även inom handikappområdet finns erfarenheter av användar- medverkan i samband med initiering och genomförande av utveck- lingsarbete. Ett exempel rör sådant utvecklingsarbete som utförs med medel ur Allmänna arvsfonden. För att erhålla medel ur fonden ställs krav på handikapprörelsens reella medverkan i arbetet. Arbete som syftar till systematisk utveckling av förutsättningarna för funktionshindrade brukares medverkan i utvecklingsprocessen pågår, bland annat vid (, 2003). Enligt utredningen finns dock behov av förstärkt medverkan. Från IT-branschen har framförts synpunkten att beställningarna på utvecklingsinsatser från funktionshindrade brukare är otydliga. Fö- reträdare för branschen efterlyser tydligare beställningar – brukarna behöver tydliggöra sin situation, sina önskemål och sina behov. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik En typ av svårighet som uppmärksammats i utvecklingskedjan gäller svårigheter att gå från prototyp till produkt. Vissa typer av produkter – för numerärt små behovsgrupper kan vara svåra att få fram på marknadsmässiga villkor. Dessutom föreligger svårigheter att få medel för att exploatera resultat. Resurser för produktifie- ring, produktionsstart och marknadsföring har i utredningens hea- ringar uppgivits vara svårast att tillgå för företagen. förfogar över vissa, begränsade medel för att stödja utveckling och tillverkning av nya hjälpmedel. Med dessa medel kan bland annat tillverkning av provserier av nya hjälpmedel finansieras och därigenom kan klyftan mellan prototyp och färdig produkt överbryggas. 9.8.2Från utvecklingsresultat till realitet i brukarens vardag Samhällets ambition att ta tillvara de nya framstegen inom IT-om- rådet har tagit sig uttryck i flera särskilda satsningar och (se vidare avsnitt 9.11). En nu pågående satsning rör försök med så kallat bredband i tillämpningar för funktionshindrade. Denna planeras vara avslutad . I övrigt är de planerade satsningarna slutförda och såvitt utredningen kunnat finna planeras inga nya. Flera av satsningarna har genomförts i form av stöd till ett antal olika delprojekt. Ett viktigt steg är att ta tillvara dessa projektresultat med syfte att låta dem få genomslag i brukarens vardag. En hel del ansträngningar har gjorts för att sprida resultaten. Ytterligare insatser kan behövas. Det krävs också gene- rella insatser för att stärka systemets förmåga att ta emot nyheter. I utredningens hearingar har påpekats bristande möjligheter att inom habiliterings-, rehabiliterings- och hjälpmedelsverksamhet kontinuerligt pröva nyheter i praktiken. Enligt ansvariga för några av dataresurscentren är man exempelvis alltför beroende av sär- skilda satsningar för att kunna bedriva försöksverksamhet med ny- heter. Företagen bekräftar detta även vad avser behov av utrustning för att prova ut hjälpmedel för enskilda. De menar att kraven på företagen att gratis tillhandahålla utprovningsexemplar och utprov- ningsutrustning har ökat i takt med att landstingens resurser att kunna göra detta har minskat. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik I utredningens regionala konferenser lyfts upplevd brist på resurser och kompetensbrist fram som de främsta skälen till att IT-hjälp- medel ännu så länge har tillhandahållits i relativt begränsad ut- sträckning. Frågan om kompetens inom IT-området behandlas som nämnts vidare i avsnittet 9.9. Andra barriärer uppges vara formella regler och praktisk tillämpning av regler. Regler för och praxis vid tillhandahållande av IT-hjälpmedel Till de barriärer i försörjningskedjan som tidigare uppmärksammats i betänkandet hör inbyggda hinder i regelverk och policies hos sjukvårdshuvudmännen. Ett IT-baserat hjälpmedel kan bestå av en särskilt utformad pro- dukt med inbyggda mikroprocessorer. Det kan också bestå av en persondator som tillsammans med tillbehör och programvara (eller Internetbaserad tjänst) utgör hjälpmedlet. Persondatorn är ett mång- funktionellt redskap och därmed svårt att placera i regelverken. Sjukvårdshuvudmännens regelverk medger på vissa håll inte för- skrivning av datorer. Man betraktar datorn som en standardpro- dukt som antas finnas i var persons/familjs hem. I andra landsting kan datorn förskrivas som hjälpmedel. Det finns också andra barriärer som kan hänföras till sjukvårds- huvudmännens regelverk. I vissa län har man – som tidigare nämnts – en uttalad policy med innebörden att datorbaserade hjälpmedel inte förskrivs till vissa grupper (diagnosgrupper, åldersgrupper). Till barriärer som hänför sig till bristande resurser hör bland annat brist på tid. Bristen på tid uppges vara ett väsentligt hinder för personal i hjälpmedelsverksamheten. Det tar tid att utreda be- hov, att prova ut lämpliga hjälpmedel, att följa upp hur hjälpmedlen används och att utvärdera hur väl hjälpmedlen svarar mot brukarens behov. Ytterligare ett problem har att göra med ansvaret för support. Enligt uppgifter i utredningens hearingar är sjukvårdshuvudman- nen på vissa håll beredd att ge support enbart till de delar av ett datorsystem som bekostats av sjukvårdshuvudmannen och som används för de ändamål som sjukvårdshuvudmannen medger (ex- empelvis för att skriva eller kommunicera i närmiljön). Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik lera egen programvara i en av förskriven dator gör att ansvarigt landsting inte tar ansvar för support eller service. Problem uppstår dock inte sällan i praktiken när användaren installerat program och utrustning för andra ändamål, exempelvis Internet- användning. En liknande situation kan uppstå när det gäller datorer för taltidningsläsning som tillhandahållits genom Taltidnings- nämndens försorg. tar enbart ansvar för eventuella problem som uppstår i samband med denna tillämpning. Det är dock inte alltid möjligt att på ett enkelt sätt avgöra var orsa- ken ligger till eventuella problem. Motsvarande oklara och kompli- cerade ansvarsförhållande föreligger när installerar till- behör till en av brukaren inköpt dator. Förskrivarna i har det professionella ansvaret för för- skrivning av hjälpmedel (se vidare avsnitt 9.6). Vid utprovning och val av hjälpmedel anlitas ofta hjälpmedelscentralerna i en konsulta- tiv roll. Enligt uppgifter till utredningen anser sig vissa av för- skrivarna ha en relativt sett svag position vad avser möjligheten att utveckla policy och regelverk för förskrivningen av hjälpmedel inom hälso- och sjukvården. Personalen vid hjälpmedelscentralerna uppges ha ett jämförelsevis starkare inflytande. Ett exempel är logopedernas ställning vad avser utveckling av policy för tillhanda- hållande av hjälpmedel för personer med svåra läs- och skrivsvårig- heter. Ett antal tillämpningar av IT har utvecklats för tränings- och be- handlingsändamål. Enligt den genomgång som utredningen låtit genomföra av landstingens policies och regelverk för IT-hjälpmedel uppger flertalet län att man inte förskriver IT-baserade tränings- och behandlingshjälpmedel. Enligt handikapporganisationerna till- godoses vissa av dessa behov men långt ifrån alla genom klinikernas och skolornas försorg. Grupper som i sammanhanget uppfattas som särskilt eftersatta är personer som till följd av omfattande funktionshinder har svårt att föra sin egen talan. Vid utredningens kartläggnings- och inventeringsarbete har syn- punkten framförts att det finns behov att i ökad utsträckning till- föra hjälpmedelsverksamheten personalresurser med kompetens från moderna IT-utbildningar (exempelvis utbildning rörande människa- datorinteraktion, kognitionsvetenskap mm). Frågan utreds närmare i avsnitt 9.9. Det skall också noteras att förskrivaren beslutar om vilket hjälp- medel som tillhandahålls den enskilde. I beslutet vägs såväl resultatet från genomförd utprovning som budgetansvarigas bedömning in. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Arbetssituation hos handläggare och förskrivare Arbetsbelastningen uppges i utredningens kartläggningar vara hög hos förskrivare inom hälso- och sjukvården och hos handläggare av beslut om bidrag till hjälpmedel i arbetslivet. Detta kan leda till handläggningstider som upplevs alltför långa, något som bland annat påpekats i de brukarintervjuer som utredningen genomfört. I utredningens hearingar har också synpunkten framförts att det finns en rädsla hos vissa förskrivare att förskriva – bland annat kopplad till upplevd brist på pengar och till rädsla för det särskilda ansvar som förskrivning av medicintekniska produkter medför. Regelverkens effekter för företagen I de olika länen har sjukvårdshuvudmännen utformat lokala regler för tillhandahållande av hjälpmedel. Enligt de företag som medver- kat i utredningens hearing riktad till företagen, verkar det stora antalet lokala regelverk i landet hindrande för företagens möjlig- heter att marknadsföra sina produkter. Företagen upplever sig vara verksamma på en fragmenterad svensk marknad, bestående av ett antal delmarknader. Enligt företagen råder det också en situation där det föreligger krav på granskning, bedömning/provning i flera led (krav på CE- märkning, krav på central provning, krav på lokal provning) innan ett nytt hjälpmedel kan tas upp av försörjningssystemet. De hävdar att processen kan ta och att det händer att produk- ten är omodern innan den kan tas i bruk. Ett annat problem kan uppstå i de fall en ny produkt inte på ett självklart sätt kan tillföras det ena eller andra facket i regel- systemet. Det gäller exempelvis i de fall det är svårt att avgöra huruvida den nya produkten skall betraktas som bostadsanpassning eller hjälpmedel. Även detta försvårar marknadsintroduktionen av nya hjälpmedel. Konkreta exempel har anförts som visar väntan på att kunna introducera en ny produkt på marknaden. Vid utredningens hearing riktad till företagen angavs det norska systemet för hjälpmedelsförsörjning med enhetliga regler över landet och finansiering med statliga medel som ett föredöme när det gäller hjälpmedelsförsörjning. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik I utredningens hearing riktad till företagen framfördes synpunkten att det finns hinder för marknadsintroduktion av nya produkter som en konsekvens av tillvägagångssättet vid provning och upp- handling. Man menade att upphandlande organ saknar kravspecifi- kationer och i bland även kompetens att upphandla hjälpmedel som bygger på ny teknik eller är avsedda för målgrupper med nya, re- lativt sett okända funktionshinder. Två produktområden angavs som exempel på detta: digitala hörapparater då dessa först introducerades i samt hjälpmedel för kognitiva funk- tionshinder. Stöd till hjälpmedelsverksamheten genom central provning och upphandling inom hjälpmedelsområdet - centrala provnings- och upphandlingsverksamhet sker huvudsak- ligen av produktgrupper utanför IT-området. Provning och upp- handling av IT-baserade produkter sker i begränsad omfattning. Trots att formellt inte har en normerande roll uppges att resultaten från institutets provningsverksamhet i praktiken verkar vägledande för vilka produkter som förskrivs. Datorer och annan IT får i många sammanhang ses som vardags- teknik men i bland är IT-lösningarna komplexa och svåra att lära sig och att använda. Synpunkten har framförts – såväl i hearingar som regionala konferenser - att mycket arbete återstår för att få fram användbara IT-lösningar som utvecklats med hänsyn till män- niskors förmåga. Traditionell syn på hjälpmedel Inom hjälpmedelverksamheten har hjälpmedel till personer med funktionshinder i allmänhet uppfattats vara produkter i me- ningen varor. När det gäller IT-området kan värdefull funktiona- litet för funktionshindrade också tillhandahållas i form av digitala tjänster (exempelvis via Internet). Det finns ett behov av ett utvecklat synsätt på begreppet hjälp- medel. IT-hjälpmedel kan också omfatta digitala tjänster, vars innehåll svarar mot funktionshindrade användares behov. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik sådant synsätt skapas incitament för företagen att i ökad utsträck- ning utveckla och leverera digitala tjänster. Samhället tillhandahål- ler förvisso vissa typer av kommunikationstjänster, exempelvis de olika tjänster som upphandlas av , se vidare avsnitt 9.6. Det handlar då om elektroniska kommunikations- tjänster men inte om innehållet som överförs med hjälp av dessa tjänster. Begränsad erfarenhetsåterföring mellan sektorer Enligt den information utredningen tagit del av drar olika aktörer /samhällssektorer föga nytta av varandras kunskap eller erfarenhe- ter. Inom arbetslivet har värdefulla resultat erhållits bland annat genom den så kallade TUFFA-satsningen23. Gjorda erfarenheter har dokumenterats och spritts, bland annat i form av publikationer och via databaser. Den kunskap man vunnit förefaller dock i tämli- gen liten utsträckning tagits tillvara i andra sektorer (hälso- och sjukvårdssektorn, kultursektorn, utbildningssektorn). Det om- vända förhållandet tycks också gälla. Utveckling och kunskap inom hälso- och sjukvårdssektorn förefaller, såvitt utredningen kan be- döma, enbart i begränsad utsträckning tagits tillvara i de övriga sektorerna. Utredningens olika aktiviteter har pekat på ett grundläggande hinder för introduktion av nya produkter attityder till funktions- hindrade människor i samhället. En ökad medvetenhet om betydel- sen av självständighet och delaktighet för personer med funktions- hinder skulle öka beredskapen att efterfråga nya produkter och an- vända de produkter som finns. 23 TUFFA= TeknikUpphandling För Funktionshindrade i Arbetslivet, en av AMS genom- förd satsning på utvecklade arbetsplatser för personer med funktionshinder. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik För att ta tillvara de nya möjligheterna är det i många fall viktigt att förstärka den kontinuerliga kontakten med olika intressenter inom hjälpmedelsområdet. Det är angeläget att fortsatt engagera brukar- organisationer och enskilda brukare i projektgrupper, referens- grupper, styrgrupper, sortimentsgrupper och liknande. Enligt min uppfattning är det viktigt att skapa utvecklade former för att kontinuerligt ta tillvara synpunkter och erfarenheter även från företagen inom IT-området. Synpunkter behöver tillvaratas från företag som bedriver utvecklingsverksamhet, liksom från till- verkare, leverantörer och branschföreningar. Ett sätt att göra detta skulle kunna vara genom att inrätta ett företagarråd för IT-området vid . Vissa av de problem som utredningen uppmärksammat i sitt arbete ligger utanför utredningens befogenheter när det gäller att föreslå åtgärder. Ansvaret för förändringar ligger här hos huvudmännen. Exempel är frågor som rör resurstilldelning, kompetensförsörjning, policy och regelverk, praktisk tillämpning av regler samt yrkes- gruppernas inflytande vid policyutveckling. Jag anser det angeläget att huvudmännen överväger hur dessa frågor skall hanteras. Ansvaret för policy och regelverk och den praktiska tillämp- ningen av detta ligger som nämnts hos huvudmännen.