sou · GSB3129d4 · 2005-01-01 00:00:00 — till det är att metoden ger rätt incitament till in- och urfasning av produktionskapacitet till systemet. En återgång till en medelpris- sättning skulle inte ge en bättre prissättningsfunktion i det långa loppet. En medelprissättning är heller inte förenlig med en fri marknad, oavsett om handeln sker via en börs eller bilateralt. ägs av systemoperatörerna i de olika nordiska länderna. De representerar ett statligt ägande. Det finns aktörer på elmarknaden som rent principiellt vill lyfta fram att en marknadsplats bör ägas av marknadens aktörer. Det ger tydliga incitament för att skapa bättre förutsättningar för markna- dens aktörer och en effektiv handel. Till övervägande del tycker dock de flesta aktörer att dagens ägare fungerar bra. Det har också varit av avgörande betydelse för förtroendet vid uppbyggandet av börsen, att det har funnits stabila ägare i bakgrunden. Dagens ägare anses också fortsätta att bidra till stabila förutsättningar för . Att börsen har ett statligt ägande, tycker vissa, bör kunna innebära en annan policy vad avser säkerhetskraven. Om staten går in som garant, skulle det kunna medföra lägre säkerhetskrav och göra det lättare för mindre aktörer att handla via börsen. Det finns även synpunkter från enskilda aktörer att en mer marknadsorienterad ägare skulle kunna vara följsammare för marknadens krav, men det får då ställas i relation till önskemål om en stabil ägare. Det finns inga faktorer som entydigt pekar på att börsen bör ha ett annat ägande och att det skulle bidra till en effektivare handel. Det finns kritiker som hävdar att elmarknaden fungerar ineffektivt, och därmed fördyrar konsumenternas elinköp. har lanserat en elmarknadsmodell som bygger på att ledet med elförsäljningsbolag avskaffas, och kunderna istället köper el direkt av nätägaren till spotpris. Om konsumenterna vill prissäkra leve- ranserna, skall det kunna ske med säkringskontrakt mot de stora elmarknadsmodell beskrivs mer ingående i bilaga 2. Kritiken mot elmarknadsmodell rör främst att modellen i praktiken inte för marknaden framåt. Kunderna skulle åter bli fast i ett monopol hos sin nätägare och valfriheten kring leverantör skulle försvinna. Det skulle dessutom bli mycket svårare för kunderna att prissäkra sina elinköp. modell har därför inte fått gehör varken i branschen eller bland kunderna. införde en effekttariff för hushållskunder 2001, i syfte att göra dem medvetna om sin förbrukningsprofil och få dem att ändra sitt effektuttag. Enligt en utvärdering har effekttariffen endast haft en marginell inverkan på hushållens förbruknings- mönster. Se även bilaga 1. 14.4Behov av ökad genomlysning Finns det behov av en ökad genomlysning av prisbildningen på elmarknaden? Nedan diskuteras ökad genomlysning genom att styra mer produktion mot börsen respektive genom att synliggöra buden på börsen. 14.4.1Behov av att styra mer produktion mot börsen? Genomlysning innebär bland annat att elmarknadens aktörer skall ha tillgång till bästa möjliga pris på marknaden. Det innebär att ju större andel av handeln som sker via börsen, desto säkrare kan de som handlar på börsen vara att de bud som läggs är riktiga. Ingår parterna bilaterala avtal, kan det finnas en osäkerhet om var pris- nivån egentligen bör ligga. Det är främst elhandlare utan elproduk- tion som förespråkar att en större andel av elproduktionen bör styras mot börsen, och vissa anser att det till och med bör vara tvingande. Genom ett antal intervjuer med elintensiv industri, elhandare och kraftbolag har en bild framkommit av hur den bilaterala elhandeln ser ut och hur det har utvecklats (se kapitel 8). Med undantag av äldre elkontrakt i , prioriterad kraft i samt PVO:s elkontrakt i , prissätts huvuddelen av de bilaterala elkontrakten med spotpriset som refe- rens. Motsvarande gäller den finansiella marknaden, även om mörkertalet är större vad avser den bilaterala finansiella handeln. Det är standardprodukter som främst ligger till grund för elkontrakten och prissättningen sker med finan- siella marknad som referens. har ändrat avgifterna för omsättning av kraft via börsen. Det ger incitament för kraftbolag som både säljer och köper kraft att omsätta hela sin handlade volym via , i stället för att bara nettosälja el på spot- marknaden. Det har redan bidragit till att öka omsättningen på spotmarknaden, och fler kraftbolag planerar att sälja all sin kraft via elbörsen. (se även kapitel 5.5 och 8). Det finns därför inga skäl att genom någon särskild reglering styra ytterligare kraft mot spotmarknaden. Den ökar självmant och den bilaterala handeln sker i mycket stor utsträckning med som referens. Gällande den finansiella handeln handlas eller clearas i storleks- ordningen 80 via . Finansiell handel behand- las även i kapitel 9. 14.4.2Behov av att öppna budgivningen? som börs är öppen, ur ett internationellt perspektiv. Alla som handlar på har förbundit sig att uppfylla informationsplikten, vilket innebär att all relevant marknadsinfor- mation är synlig för alla aktörer. Motsvarande reglerade informa- tionsplikt finns inte på någon annan börs. Det finns aktörer som önskar att även budgivningen på skall ske mer öppet och att den därmed ökade transpa- rensen skulle leda till en bättre prisbildning. Det finns emellertid faktorer som talar för att det inte är någon bra lösning. av alla bud läggs 11.55, eftersom de flesta aktörer vill ha en så aktuell prognos som möjligt om väderutsikter med mera innan de slutligen binder sitt bud. Att synliggöra budgivningen är inte relevant för någon. Ett alternativ skulle kunna vara att hålla ett fönster öppet mellan 12.00 för att öka transpa- rensen i själva budgivningen. Denna öppenhet skulle dock kunna vara till nackdel för prisbildningen. lägger alla riktiga bud med hänsyn till förutsättningarna i den egna produktionsapparaten i kombination med prognoser för efterfrågan. En förutsättning för det är att budgivningen är anonym och att de olika aktörerna därigenom har ett förtroende för marknaden. Skulle budgivningen ske mer öppet skulle möjligheterna för en medveten eller omedveten prismanipulation öka. Ingen aktör vill lämna ut sin portfölj fullt ut, varför de bud som läggs inte skulle vara helt riktiga. Även om budgivningen fortfarande skulle vara anonym, men buden öppna, skulle de indikativa bud som ges kunna utnyttjas felaktigt. Trots att det inte är avsikten, skulle det kunna leda till en förenklad kartellbildning, där någon större aktör lägger ett bud som sedan de andra följer efter. En medveten prismanipulation skulle i värsta fall kunna före- komma. Den ökade kunskapen om budgivningen skulle kunna öppna för en felaktig budgivning i syfte att påverka priset. Efter- som budgivningen inte skulle bygga på en korrekt balans, skulle det leda till en större spridning i buden och därmed en sämre likviditet i marknaden. lämnas systempriskurvorna ut i efterskott vilket gör att alla aktörer historiskt kan få en bild av budgivningen. Kurvorna förändras i allmänhet inte i någon större omfattning mellan enskilda veckor, vilket gör att aktörerna ändå har en generell bild av hur det ser ut. Den viktigaste transparensen på elbörsen är informationsplikten. Slutsatsen är att dagens system med en anonym budgivning bäst gagnar en effektiv prisbildning. 15.1Nord Pools fysiska marknad och konkurrensen på elmarknaden spelar en viktig roll för konkurrensen på elmarknaden genom den prissättning som sker på spotmarknaden och genom de regler kring informationsplikt som aktörerna på måste följa. Det finns totalt över 250 aktörer på spotmarknaden, och de flesta aktörerna anser att handeln på är lättillgänglig och att transparensen är god jämfört med andra elbörser. Vissa aktörer anser dock att prissättningen på spotmarknaden hämmas av att en ansenlig volym handlas genom bilaterala kon- trakt, och därmed inte prissätts på börsen? I debatten har det förekommit förslag om att all fysisk handel bör gå över börsen. Att tvinga in all handel på börsen ses som önskvärt av vissa aktörer. Det är dock inte en lämplig åtgärd, då det skulle innebära en inskränkning av den avreglerade marknaden. Prisbildningen på effektiviseras ytterligare om fler aktörer var direktaktörer på . Om större elkonsumenter, till exempel elintensiv industri, går in och lägger mer elastiska efterfrågebud skulle det leda till en ökad priselasticitet och en bättre fungerande prisbildning. Även om det är önskvärt att en större del av kraften handlas över börsen, innebär det inte att prisbildningen fungerar dåligt i dags- läget. Den allmänna uppfattningen bland marknadens aktörer är att spotmarknaden på fungerar bra. Eftersom priset be- stäms av köp- och säljintresset på marginalen, är det viktigt att det är med och bildar marknadspriset. Det är möjligt att ha en fullt korrekt prissättning på börsen, trots att en stor andel av kraften handlas bilateralt, så länge betalningsviljan på marginalen finns representerat i budgivningen. Jämfört med andra el- och råvaru- marknader är omsättningen på fysiska marknad mycket hög. Clearingavgifter och hanteringen av säkerheter på är viktiga faktorer som begränsar volymerna på . Trots att har genomfört förändringar i säkerhetskraven är kon- struktionen av dessa fortfarande ett problem för många mindre aktörer. Det påverkar också nyetableringen på elmarknaden nega- tivt. En åtgärd skulle vara att se över möjligheterna att samordna säkerhetskraven mellan den fysiska och finansiella marknaden, trots att de handlas i olika bolag. skulle även kunna var mindre restriktiva med att godkänna olika former av säkerheter. Även om själva elbörsen fungerar bra, anser många aktörer att konkurrensen på elmarknaden inte är tillfredställande. Det beror i första hand på den marknadskoncentration som skett efter avregle- ringen, vilket har lett till att det är några få stora kraftbolag som dominerar den nordiska elmarknaden, både i produktions- och försäljningsledet. För att minska maktkoncentrationen skulle kon- kurrenslagstiftningen kunna behöva skärpas. Generellt sett är likviditeten god på de finansiella marknaderna. I storleksordningen en tredjedel av de finansiella kontrakten handlas via börsen, medan resten handlas bilateralt. Av hela den finansiella handeln clearas uppskattningsvis 80 genom . Anledningarna till att en så stor del av den finansiella handeln sker bilateralt är flera. Aktörerna kan dels vilja undvika handels- och clearingavgift, dels vill de handla produkter som inte erbjuder, som till exempel STOSEK-kontrakt. Genom handel via mäklare fås även en service och en kunskap om mark- nadsläget som många tycker är värdefull. Debatten har förts om hur likviditeten skall förbättras på . En stor handel över börsen är önskvärd, eftersom det för- bättrar marknadens funktion. En åtgärd som skulle kunna öka handeln över börsen är att erbjuder CfD:s över längre tidsperioder, så att aktörernas intresse av bilaterala STOSEK- kontrakt minskar. Det finns dock inget som talar för att likvidite- ten skulle förbättras av att några mindre likvida produkter tas bort. Det förändrar inte efterfrågan i de säsongs- och årskontrakt som det handlas mest i . Istället skulle kunna knyta till sig Market Makers, som garanterar likviditeten i produkterna. En sådan lösning är dock kostsam, och nyttan måste noggrant vägas mot kostnaden. Konkurrens i clearingverksamheten skulle helt säkert vara gynn- samt för elmarknaden. I finns exempel på bankkonsortium som agerar som clearinghus, vilket kan pressa kostnaden för clea- ring och underlätta handeln. Förutom en ytterligare översyn över säkerhetskraven är det svårt att peka på specifika åtgärder som bör genomföras för ökad finan- siell handel. Har aktörerna förtroende för marknaden ökar också handeln och därmed även likviditeten. Begränsningar i överföringskapaciteten leder till en uppdelning av marknaden i prisområden, vilket generellt sett leder till mindre konkurrens, genom att antalet aktörer minskar och de kvarvarande får större marknadsandelar. Samtliga aktörer som intervjuats har lyft fram betydelsen av en gemensam nordisk elmarknad, där för- utsättningar så långt möjligt är harmoniserade. Det kommer dock aldrig att vara möjligt, än mindre ekonomiskt försvarbart, att bygga ut nätet för att klara överföringsbehovet i alla situationer och därmed undvika flaskhalsar. De prisområdesdifferenser som uppstår på grund av begräns- ningar i överföringsförbindelserna påverkar också den finansiella marknadens likviditet negativt. Det är därför en prioriterad fråga att försöka överbrygga dessa begränsningar. Det går inte att peka ut en enskild åtgärd för att minska effekten av prisområden, utan det behövs flera samverkande insatser såsom; Utbyggnad av överföringskapaciteten för att minska de struk- turella flaskhalsarna i systemet, i första hand de snitt som pekats ut som prioriterade av de systemansvariga i . Optimering av utnyttjandet av befintlig överföringskapaciteten för att minska onödig uppdelning i prisområden, till exempel utökad handel på Elbas, genom att västra ansluter sig till Elbas. Utökad mothandel i . En hantering som dock innebär stora kostnader för systemoperatörerna, vilka kommer att föras över till marknaden i form av ökade avgifter för utnyttjandet av stamnätet. Det är därför inte lämpligt att enbart genom utökad mothandel eliminera effekterna av uppdelning i prisområden i . En utbyggnad av produktionskapaciteten i underskotts- områden. För detta krävs dock stabila förutsättningar på elmarknaden och en mer långsiktig energipolitik än den som förs 15.4Prisutvecklingen på spotmarknaden och 2003 Analyserna av prisutvecklingen på /2003 visar att det finns naturliga förklaringar till den pris- utvecklingen som varit. Analyserna visar att den anmärkningsvärda prisökning som skedde 48 till 50, inte fullt ut kan förklaras utifrån de fundamentala produktionskostnaderna för prissättande produk- tionsslag. Det som hände var att vattenkraftprodu- centerna började värdera vattnet utifrån förväntningar om att dyrare produktionsslag skulle komma in i systemet nästkommande vecka, och därmed budade in på en högre prisnivå. Utvecklingen /2003 visar på att betydande efterfrågeanpassningar kan komma till stånd vid höga prisnivåer. Den påtagliga risken för energibrist i dessa veckor var en bidragande faktor till att den norska elanvändningen minskade märkbart. När , precis som , inför ett system med tätare avläsningar och debitering efter faktisk förbrukning är det troligt att fler efterfrågeanpassningar skulle komma till stånd här. Det skulle vara gynnsamt för prissättningen . De höga prisnivåerna på spotmarknaden medförde att säkerhetskrav höjdes drastiskt och upplevdes som ett problem för både köpare och säljare. Köparna tvingades ha sju gånger så stora säkerheter jämfört med . Utifrån de diskussioner med marknadens aktörer som genomförts görs bedömningen att kraven på separata säkerheter för fysisk och finansiell handel utgör ett hinder för nya aktörer på spotmark- naden. En av de viktigaste reglerna för de som handlar på är informationsplikten, vilken säger att alla aktörer som handlar på börsen ska ha samma marknadsinformation. Förändrade förutsätt- ningar annonseras kontinuerligt på hemsida. Alla av- vikande marknadsrörelser granskas av marknadsöver- vakning. Något fall av prismanipulation som bryter mot regler eller gällande lagstiftning har inte påvisats sedan den svenska elmark- naden avreglerades 1996. Vid intervjuer som genomförts med marknadens aktörer vill heller ingen göra gällande att medveten prismanipulation skulle förekomma. Dock framförs farhågor om att den marknadskoncentration som skett sedan avregleringen skapar förutsättningar för möjligt missbruk av dominerande ställ- ning samt kunskapsöverföring mellan konkurrerande företag genom gemensamt ägda kraftverk. Förtroendet för som börs är dock stort hos alla aktörer. Det sker en effektiv prisbildning på spotmarknaden och marknadsövervakningen anses fungera till- fredställande. Merparten av aktörerna anser att är också en öppen och lättillgänglig börs sett ur ett internationellt perspek- tiv. Det finns ingenting som tyder på att handeln på skulle påverkas negativt av de misstänkta fall av marknadsmani- pulation som utreds. För att behålla förtroendet för elbörsen är det viktigt att misstänkta fall av marknadsmanipulation verkligen ut- reds. I de flesta fall har så skett, men i ett aktuellt fall som lämnades till ekobrottsmyndigheten i utreddes dock inte fallet, enligt uppgift på grund av bristande resurser och kompetens. Att berörda myndigheter, åklagare och polis har för dålig kännedom om el- marknaden skulle kunna vara ett problem. 15.6.1Marginal- eller medelprissättning? Enligt nationalekonomisk teori är det marginalkostnadsprissättning som ger störst effektivitet på en marknad. Invändningarna mot metoden är att den kan leda till övervinster för de producenter som har en stor andel elproduktion från kraftslag med låg rörlig margi- nalkostnad. Även om systemet kan ge höga prisnivåer under enskilda tidsperioder, är det den metod som ger störst effektivitet och konkurrens och därmed lägst kostnader på lång sikt. Andra metoder, som medelprissättning, har flera nackdelar och är heller inte förenlig med en fri marknad, oavsett om handeln sker via en börs eller bilateralt. Rent principiellt bör en marknadsplats ägas av marknadens aktörer. Det ger tydliga incitament för att skapa bättre förutsättningar för marknadens aktörer och en effektiv handel. Dagens ägare i form av systemoperatörerna i de olika nordiska länderna anses dock vara stabila, vilket har varit av betydelse för förtroendet vid upp- byggandet av börsen. 15.6.3Behov av att öppna budgivningen? Informationsplikten är den viktigaste faktorn för transparensen på elbörsen. För att öka transparensen ytterligare skulle ett alternativ kunna vara att hålla den dagliga budgivningen på spotmarknaden öppen. Det finns dock nackdelar med ett sådant förfarande. En öppen budgivning skulle kunna leda till mer spekulativa bud utifrån de prisindikationer som ges och att risken för prismanipulation ökar. Slutsatsen är att dagens system med en anonym och sluten budgivning bäst gagnar en effektiv prisbildning. 15.7Nordiska elhandeln ur ett europeiskt perspektiv På finns strikta regler om informationsplikt medan det inte finns motsvarande krav på kontinenten. Marknadsinformation och meddelanden om avställningar, efterfrågan, flaskhalsar samt andra typer av incidenter fördröjs ofta. Det gör att börserna på kontinenten inte uppvisar samma transparens och effektiva pris- bildning som . Följande personer har bidragit till genomförande av uppdraget genom att lämna sina synpunkter på elmarknadens och funktion: Elsam Kraft A/S, , , , , Markedkraft, , , Market Surveillance, Hans Randen Nordea, Outokumpu, , , , , , , , Bo Kranz , , Per , , Utredning av konkurrensen på elmarknaden Commission of Communities; Article 6(1)(b) NON-Opposition, dated 30/10/2003, Case No COMP/M.3268 – /, Notification of 29.09.2003 pursuant to Article 4 of Council Regula- tion No 4064/89 Regulation (EEC) No 4064/89 Merger Procedure , rapport nr 2004-020, på uppdrag av Närings- departementet Elforsk, , , och , Elforsk rapport 04:18, Elförbrukningens karaktär vid kall väderlek. En förstudie för Elforsk Market Design Elforsk, och , Elforsk rapport 2004:10 Hur bör elhandeln organiseras? En analys av den svenska elmark- nadens regelverk Förutsättningar för balansansvariga - Arbetsgruppsrapport ; SOU 2002:7, slutbetänkande Financial Market – Clearing Client – in Kraftaffärer nr 15, 2003 Nordic model for balance pricing and settlement Nordel, Årsberetning 2003 Översyn av elspotindelningen och förutsättningarna för mothandel på den nordiska marknaden ; Annual Report 2003 ; Market Conduct Rules, Derivatives Trade at Financial ; Market Conduct Rules, 15th April, 2003 ; Market Conduct Rules, Summer 2003 and the Nordic Model for a Liberalised Market ; Market Conduct Rules, 15th January, 2003 The Nordic Spot Market, The worlds first international spot power exchange ; Market Conduct Rules, 15th January, 2003 The Nordic Market, across National Borders ; Market Conduct Rules, 15th January, 2003 – Underlag för prövning om stängning. Pohjolan Voima; Annual Report 2003 Utredning om den nordiska elbörsen Torrår – Utvecklingen på elmarknaden – några iakttagelser Små och medelstora aktörers syn på som marknadsplats El, gas, fjärrvärme Rapport - Elmarknadsrapport 2003:1 – Säkerhetskrav vid handel på införde som första nätbolag en lastkomponent i nättariffen, en så effekttariff, för hus- hållskunder. Huvudsyftet med effekttariffen var att göra hushålls- kunderna medvetna om effektproblemen och att förändra sitt sätt uttag av effekt. Det långsiktiga målet för var sänka effektbehovet i hela nätområdet. Effekttariffen förutsätter mätare som klarar att fånga upp toppeffekter. har därför installerat i fjärravläst mätsystem för timmätning i nät- området. nättariff består av två delar, en grundavgift och en effektavgift. Effekttariffen beräknas utifrån medelvärdet av tre högsta timvärdena under en månad. Medelvärdet multipliceras med en , som ansätts två olika värden , per kWh och per kWh . I en utvärdering av effekttariffen, genomförd av Lunds Univer- sitet och , görs bedömningen att effekt- tariffen inte har haft den effekt som önskat. Kundernas elförbrukningsmönster har inte förändrats nämnvärt och det maximala effektbehovet sänktes endast hos ett fåtal kun- der. Det högsta effektuttagen var istället högre 2001 än 2000. Det kan dock förklaras med att , då utvärderingen genomfördes, var betydligt kallare än 2000. Slutsatsen av detta är att förändringar i klimatet har större påverkan på elförbrukningen än de ekono- miska fördelarna av effekttariffen vid förändrat effektuttag. En positiv effekt var dock att effektuttaget utjämnades hos några av elkunderna. Utjämningen var dock inte i sådan omfattning att den nämnvärt påverkade företagets effektbehov. Tariffens utformning ledde till att kostnaderna för elkunderna sänktes påtagligt , vilket bedöms medföra att kunderna fått utrym- me att förbruka mer el och ändå få lägre årskostnader. Slutsatsen i utvärderingen är att effekttariffen inte utformats på sådant sätt att den motiverar kunder med högt effektbehov att förändra sitt uttagsmönster. Då effekttariffen inte har haft några påtagliga förändringar i effektuttag hos elkunderna bedöms inte effekttariffen vara av intresse för utredningen. El är en helt igenom homogen produkt. Därför bör alla kunder betala samma pris baserat på ett standardkontrakt, enligt . Elpriset som kunderna möter bör vara spotpris med påslag för distributions- och administrativa omkostnader. Elhandlarna utgör ett onödigt och fördyrande mellanled. Dessa kan avskaffas enligt modellen. I stället bör nätföretagen sköta all försäljning av el inom respektive distributionsområde. Nätföretagen skulle även vara balansansvariga. Säljbuden läggs av producenterna medan köp- buden baseras på en förbrukningsprognos som läggs centralt, exempelvis av . Förslaget innebär delvis en återgång till en tidigare ordning där elförsäljning och distribution sköts av samma företag samt att kunderna inte har möjlighet att välja elleverantör. Förslaget bygger också på att timvis elmätning finns tillgänglig för alla konsumenter och att alla konsumenter också har kännedom om elpriset . Enligt förslaget kan rådande spotpris rapporteras till konsument via exempelvis FM-bandet. Effektiviserar modell råkraftmarknaden och funktion? Genom att kunderna inte kan välja leverantör försvinner en stor del av konkurrensen på elmarknaden. Alla kunder kommer att exponeras för en prisrisk eftersom de betalar . Alla kan prissäkra sig på annan väg, men det innebär i praktiken att den funktion elhandlarna har , det vill säga levererar prissäkrad el till sina kunder, delvis tas över av finansiella mäklare eller försäkringsbolag. Det är inte säkert att det i förlängningen leder till totalt sett lägre elpriser och nöjdare el- kunder.