sou · GSB389 · 2005-01-01 00:00:00 — Teknikbevakning där IMEGO tillhandahåller omvärldsbevak- ning med fokus på sensortekniker baserade på mikroteknik Mät- och konsulttjänster där IMEGO tillhandahåller mät- utrustning och expertis på löpande basis För de tekniska utvecklingsprojekten har IMEGO en arbetsmodell med olika faser för hantering av kundprojekt. Kontakt med kunden inleds med att IMEGO utför en förstudie för att klarlägga olika alternativa tekniker som kan lösa kundens problem eller behov, förslag på leverantörer för komponenter och delsystem, kostnads- utvärderingar för komplett system samt för totala projektet. Nästa fas är att utveckla en demonstrator som bekräftar funktionalitet i den valda mätprincipen även om alla krav inte är uppfyllda. Dessa krav tillgodoses i efterföljande prototypfaser, pilottillverkning och produktion. IMEGO samarbetar redan från början med leveran- törer som företaget direkt kan utnyttja för tillverkning efter det att utvecklingsarbetet är avslutat. Intäkterna 2003 fördelar sig på de olika faserna i utvecklingsprojekten enligt följande. Totalt har kunduppdrag genomförts för . När IMEGO startade var inga externa uppdrag prognosti- serade . IMEGO lyckades dock få sina första kunduppdrag redan under sitt första år. IMEGO har ännu inte några intäkter från pilot- och produk- tionsfasen. Sedan starten har IMEGO har 2003 haft upp- drag från ca 45 kunder. Det största uppdraget har utförts för ett utländskt företag med syfte att utveckla en produkt för accelero- metertillämpning. Detta uppdrag har inbringat vilket är av de totala intäkterna. Ett projekt inom det flygtekniska forskningsprogrammet har totalt inbringat 6,6 mil- joner kronor. Om dessa uppdrag borträknas blir summan av övriga kunduppdrag . Antalet uppdrag är fyra förutom de redan nämnda. Två är in- riktade mot accelerometerteknik och de två övriga mot bioteknik. Två uppdrag ligger i området 0,5 1 miljoner kronor. De totala kostnaderna för projekten inom accelerometer- och gyroteknik är och de totala intäkterna är vilket visar att det har varit en betydande teknikinvestering inom detta område. Ett stort antal förstudier har bedrivits men endast ett mindre antal har lett till större uppdrag. I har ingått att utveckla en tillämpning fram till produkt finansierad av IMEGO:s statliga basstöd, s.k. kompetensdemonstrator. Den skall vara en praktisk tillämpning av IMEGO:s kunskaper och är ett mycket viktigt inslag i marknads- föringen. Enligt forskningsplanen skall av IMEGO:s omsättning satsas på utveckling av sådana produkter. I det följande redovisas de produkter som har utvecklats eller är under utveck- ling. Vid elektronikmässan i visade IMEGO upp en produkt, Trysense, som var ett resultat av ett brett nätverksarbete tillsammans med ACREO och IVF. Det startades för att bygga upp kompetens inom trådlös kommunikation, FPGA och system- teknik. Trysense är en testbänk för utvärdering av sensorer och kommunicerar via Bluetooth med dator för att lätt kunna utvärdera sensorns funktioner och även ställa in dem. Produkten är avsedd för utvecklingslaboratorier och kan användas som logger i t.ex. vakuum och på roterande plattformar. Kostnaden för IMEGO:s del av projektet var . IMEGO utvecklade en dosimeter, som kan fästas på exempelvis badkläder, till en kostnad av . som man smörjer in sig med solkräm lägger man även på ett lager på en av dosimeterns två sensorer. En sensor mäter direkt solbelysning medan den andra mäter det solljus som kroppen får ta emot under solkrämen. stannar i solen, desto fler segment på sensorns display tänds. När alla segment lyser ljuder en varningssignal. Forskargrupper från både och har deltagit i utveck- lingsarbetet. I årsredovisningen för nämns att vi har alltså tagit fram en produkt utifrån en idé och inte utifrån den teknik som fanns, tekniken skapades för produkten. Produkten väckte stort massmediaintresse och har givit IMEGO en betydande PR. har vissa ytterligare marknads- föringsinsatser gjorts för att kommersialisera produkten. Kommer- sialisering av produkten har dock ännu inte lyckats. är en optisk länk för kommunikation över korta avstånd . Den utvecklades till en kostnad av . Det som skiljer denna optisk länk från andra sådana länkar är att konstruktionen anpassats för att vara lätt att massproducera och för att tåla påfrestningar från omgivningen. De känsliga elektroniska och optiska komponenterna innesluts i en skyddande glasflaska som även innehåller två konkava speglar för att fokusera ljuset. , som är en avknoppat företag från IMEGO, avser marknadsföra produkten. Ännu finns inga avtal om exploatering. Wizard är en trådlös sensor som levererar positioner, vinklar, hastigheter och accelerationer i realtid. Produkten har använts vid kundbesök för att visa på visuell rörelsemätning utan kamera- system. Den har utvecklats till en kostnad av 2 mil- joner kronor. utsände IMEGO ett erbjudande till alla univer- sitet i om att IMEGO kunde satsa för att utveckla en produkt. Text ur erbjudandet: For our next demonstrator we have decided to also invite external researchers to propose project ideas. money will be spent on internal work at IMEGO and material cost. In this type of projects we usually build an industrially designed, working demonstrator from proven concepts. Den enda externa idén inkom från en forskargrupp vid KTH. Vid den bedömning som gjordes inom IMEGO valdes ett internt förslag. Det interna projektet innebär utveckling av ett system för över- vakning av framställningsprocesser för proteintillverkning och är en spin-off från biomagnetikprojektet. Syftet är att ta fram en demonstrator av kommersiellt intresse. 7Bedömning av IMEGO:s hittillsvarande verksamhet IMEGO startade sin verksamhet och har verkat . Det är naturligt att stora resurser har använts för att bygga upp ett nytt institut från grunden. IMEGO:s ledning har åstad- kommit ett väl fungerande institut med kompetent personal och väl utformad organisation. IMEGO har varit framgångsrika i att marknadsföra institutet och dess verksamhet. En sökning i tidskriften artikelarkiv ger 17 artiklar. I dessa beskrivs olika utvecklingsprojekt som IMEGO utfört på ett informativt sätt. IMEGO har gjort institutet känt nationellt och även internationellt. IMEGO har rönt stor uppmärksamhet för sin verksamhet och sin professionella imageskapande marknadsföring. Den årliga verksamhetsberättel- sen, IMEGO Magazine, har rönt stor uppskattning som veten- skaplig journal och inspirationskälla. kontaktades mer än 150 företag. De totala resurserna för marknadsföring är 15 av omsättningen vilket verkar vara en hög andel. IMEGO arbetar inom området mikroteknologi och fokuserar på sensorsystem. IMEGO har fyra kärnkompetensområden inom sensorteknik. Opto- och IR-sensorer, Mikromekaniska sensorer, Magnetiska och elektromagnetiska sensorer samt Biosensorer och kemiska sensorer. Inom området accelerometer- och gyroteknik har utvecklats hög kompetens och skapats goda resurser för utveckling av nya system. Ett projekt har genomförts på uppdrag av ett ut- ländskt företag med en omfattning av flera . Detta visar den höga kompetens som finns inom detta område och bedöms av utredaren att vara av internationell toppklass. Det bör finnas stora förutsättningar för att detta område kan ge nya ut- vecklingsuppdrag . Bedömning av IMEGO:s hittillsvarande verksamhet Stora insatser har gjorts för att bygga upp kompetens för utveckling av biotekniska system. Där har ännu inte verksamheten nått en nivå som lett till större samarbetsprojekt med industri. har presenterat en förstudie rörande mikro- och nanosystemteknik Små funktionella komponenter base- rade på mikro- och nanosystemteknik. Där redovisas att den totala världsmarknaden för mikrosystem uppskattas till med en årlig tillväxt av . Teknikområdet drivs av behov inom branscherna tele- kom, fordon och medicin/läkemedel som har en avgörande betydelse för ekonomiska ställning och inom vilka vi har en stark vetenskaplig bas. IMEGO, som arbetar inom detta om- råde, bör därför ha mycket goda förutsättningar att utvecklas i takt med att området mikrosystem utvecklas. IMEGO har i sin vision att antalet anställda skall öka till över 100 . Utredaren har uppfattningen att forskningsverksamheten vid IMEGO på det hela taget varit mycket framgångsrik och väl plane- rad. Staten ger ett basanslag på till forsk- ning som IMEGO fritt förfogar över. Dessa medel utgör de resurser som kan användas för kompetensuppbyggnad och skapan- de av allianser för att göra IMEGO mer attraktivt för utvecklings- samarbete med industri. Utredaren menar att planeringen av användningen av detta anslag är mycket viktig och bör vara föremål för styrelsens övergripande prioriteringar. Produktutvecklingsprojekten redovisade i kapitel 6 har bedrivits utan kontakt med företag som haft ett uttalat intresse att exploa- tera produkten. finns inga avtal om kommer- sialisering av någon produkt. I årsredovisningarna motiveras sats- ningarna med att de är bra projekt för utbildning av personalen. När IMEGO startade kunde det vara berättigat att genomföra sammanhållna projekt som innehöll alla faser från förstudie till produktutveckling. bör all produktutveckling vara kundstyrd. Utredaren ställer sig frågande till värdet av att satsa betydande medel på att utveckla en teknik till produkt för egna medel utan samverkan med kund eller en tydlig efterfrågan från marknaden. Projekten väcker vissa tvivel i detta avseende. Ett avknoppat företag kommer från IMEGO:s verksamhet, men det har ännu inte genererat några intäkter. Det är dock naturligt att avknoppade företag från IMEGO är få eftersom det är ett långt steg mellan forskningsupptäckter till kommersialisering. Bedömning av IMEGO:s hittillsvarande verksamhet Betydande insatser har lagts ner på patent, 1 349 tkr har lagts ner på 85 patentansökningar. Inga intäkter har erhållits från dessa patent, ej heller licensintäkter. IMEGO har inte lyckats få egna forskningsanslag från svenska forskningsorgan som och forskningsstiftelserna men medverkar i några delprojekt som samarbetspartner. IMEGO har medverkat i ett projekt i det nationella flygforskningsprogrammet. IMEGO har deltagit i 10 EU-ansökningar men ännu inte erhållit något anslag. IMEGO och ACREO arbetar båda med utveckling av mikro- teknik. Under de år som utvärderingen omfattar har samarbetet mellan dessa institut varit mycket begränsat. sam- arbetade IMEGO och ACREO om ett gemensamt utvecklings- projekt. Samarbetet bör intensifieras och förutsättningarna är goda eftersom de två instituten kompletterar varandra, ACREO arbetar mer på komponentnivå och IMEGO på systemnivå. har kontakter tagits för att etablera gemensamma projekt. framtog ett scenario för IMEGO:s utveckling fram 2003. Scenariet redovisas i bilaga 2. De viktigaste punkterna i scenariet är att institutet om- sätter /år och sysselsätter 55 60 personer. Utredaren har låtit IMEGO:s VD kommentera scenariet (bilaga 3). Utredaren instämmer i huvudsak i VD:s kommentar till scenariet men vill kommentera det avslutande stycket. VD framhåller att föreslog att IMEGO skulle få /år i basstöd till forskning jämfört med det anslag som IMEGO har erhållit /år. Utredaren noterar att IMEGO:s basstöd ändock har varit jämförelsevis stort i ett svenskt perspektiv. ACREO med 160 anställda fick sålunda drygt 16 mil- joner kronor i stöd till kompetensutveckling , vilket dock är mycket lågt i en europeisk jämförelse. IMEGO har besvarat samma enkät som till- ställer där bl.a. uppgifter om personal och uppdrag redovisas. Även om en direkt jämförelse är svår att göra finner utredaren att nyckeltal som näringslivsintäkter per anställd och publikationer per anställd för IMEGO är väl i nivå med de för . Anmärkningsvärt är däremot att IMEGO jämfört med ACREO som ingår i IRECO-gruppen knappast alls deltar i några behovsmotiverade nationella eller inter- nationella projekt. 8 Alternativ för ägande I analyserades associationsformen för IMEGO, myndighetsform eller ett privaträttsligt alternativ. Utred- ningen fann att det var stora fördelar med att IMEGO drevs som ett aktiebolag helägt av staten men att regeringen i samband med den utvärdering som föreslås ske undersöker huruvida institutets verksamhet kan främjas av att näringslivet i form av en öppen intressentförening går in som delägare. Sedan bildandet är IMEGO helägt av staten genom . ansvarar dock näringsministern för alla statliga företag inkluderande utseende av styrelse i företagen. Utredaren har enligt direktiven uppgift att utvärdera om insti- tutets verksamhet kan samordnas med industriforskningsinstituten inom eller med annan statlig forsknings- utförare. I det följande utvärderas om ägandet skall vara oförändrat eller om IMEGO skall samordnas med annan ägare. 8.2Oförändrat statligt ägande genom Staten har genom varit ägare av bildande . Utredningen före- slog att IMEGO i ett inledningsskede bör ha staten som enda ägare. Inga skäl redovisades varför IMEGO skulle ägas av staten genom . Det verkar inte vara rationellt för staten att äga ett industriforskningsinstitut genom ett departe- ment som i övrigt inte bedriver näringspolitik. Ett alternativ vid IMEGO:s bildande hade varit att staten givit uppdraget att ansvara för ägandet eftersom detta departement ansvarar för flera andra bransch och teknik- institut. För fortsatt ägande av staten genom talar att verksamheten är under uppbyggnad och inte bör störas genom onödiga förändringar. Ett annat skäl för att inte förändra ägandet är att se IMEGO som ett försök med ett institut som har en mycket självständig ställning i relation med andra institut och organisationer. Ett sådant försök kan dock genomföras även med andra ägare. I regeringens proposition anför regeringen att den avser upprätta en klar rollfördelning mellan statens roll som ägare respektive finansiär av industriforskningsinstituten. Statens roll som FoU-finansiär skall utföras av berörda myndigheter. Det är därför mindre lämpligt att samma myndighet företräder staten som ägare och som finansiär. Ett skäl till att ägandet av IMEGO skall fortsätta som är att staten anser att IMEGO kan vara en modell för statligt ägande av institut som bör prövas ytterligare en femårsperiod. Staten har dock genom uppdraget till IRECO uttalat att det är ett statligt mål att samordna forskningsinstituten. Utredarens samlade bedömning är att skälen för oförändrat ägande inte är särskilt starka. 8.3Samordning med annan ägare Utredningen har studerat alternativen samordning med IRECO och/eller . I det följande redovisas kort de två organisa- tionerna. () bildades för att förvalta statens ägande i ett antal industriforskningsinstitut. IRECO ägs till av staten genom och till av och Kompetens- utveckling. Vid starten av IRECO:s verksamhet 1997 fastslogs att ett av företagets verksamhetssyften skulle vara att främja en ändamåls- enlig struktur inom industriforskningsinstitutssystemet i . Institutens roll har definierats av regeringen i forskningspropo- sitionen som framlades . beslöt att det också är IRECO:s uppgift att leda en omstruktureringsprocess av och färre institut. Staten bör medverka till en om- strukturering av industriforskningsinstituten med målet att skapa en flexibel och effektiv struktur med ett färre antal starka institut som är konkurrenskraftiga internationellt och har en stark för- ankring hos näringslivet. Man fastslår också att betydelsen av behovsmotiverad forskning ökar i takt med att ny kunskap och innovationer alltmer avgör graden av konkurrenskraft och ekono- misk tillväxt. ingår 17 institut i IRECO-gruppen. (Bilaga 5). IRECO- institutens sammanlagda omsättning uppgick till och de sysselsatte ca 1 300 anställda. Den offentliga finansieringen för kompetensutveckling – ibland kallad basfinansiering – till IRECO-instituten uppgick till , vilket är av omsättningen. I IRECO:s underlag till forskningspropositionen föreslås att bas- finansieringen för kompetensutveckling skall öka till vilket skulle närma sig den finansiering som forskningsinstitut i andra europeiska länder erhåller. De olika finansieringsformerna för instituten redovisas i bilaga 6. IRECO tillåts endast äga minoritetsposter i instituten. IRECO arbetar med samordning av instituten i IRECO- gruppen, med syfte att stärka institutens möjligheter att på en global och hårt konkurrensutsatt marknad möta näringslivets be- hov av forskning och utveckling. Visionen är ett förnyat och förstärkt institutssystem som skapar tillväxt i näringsliv och sam- hälle. Fyrklövern har utkristalliserats som en målbild, vilken möter de många krav som ställs på ett förnyat institutssystem. Denna modell innebär en strukturering kring fyra teman Fiber-, förpackningar- och tryckteknik. Det första storinstiutet realiserades i och med samgåendet av STFI, Packforsk och delar av Framkom Verksamhetsutveckling. Fr.o.m. årsskiftet 2003/2004 drivs verksamheten i ett enda bolag . Material- och verkstadsteknik. Ett bolag, , är under bildande och avsett att samla ägandet av , IVF Industriforskning, , Svenska , , MEFOS och Svenska har rekryterats och kommer att Bio-, miljö och byggteknik. såldes till SP och blev därmed ett helägt bolag inom , med avsikt att fullt ut integreras i SP. Inlemmande av ytterligare institut i pågår. Informations- och kommunikationsteknik, IKT Inom IKT-området planeras instituten inom IT och mikroelektro- nik att sammanföras i en koncernstruktur. I ett första steg bildas en koncern av IT-instituten SITI, SICS, och . I ett nästa steg övervägs att inlemma , ägt av Stif- telsen för Strategisk Forskning, och ACREO. Under diskussion är att i ett senare skede föra IMEGO till IKT-instituten. En sådan samlad struktur ger möjligheter till ett nationellt helhetsperspektiv och fördjupat samarbete mellan de olika instituten. Vid är runt 13 100 personer verksamma, varav drygt 10 500 studenter i grundutbildning. Ca 5 850 studenter (omräknat till hel- tid) deltar i civilingenjörs- och arkitektutbildningar. examineras omkring 300 doktorer och licentiater samt ca 760 civil- ingenjörer och arkitekter. av civil- ingenjörer och arkitekter har utbildats vid . omsättning är ca varav ca två tredje- delar är relaterad till forskning. På finns Teknikpark med företagsforskningsavdelningar och hög- skolans olika organ för näringslivssamverkan. Från har emanerat flera hundra så kallade groddföretag, som tillsammans sysselsätter mer än 20 000 personer. Innovationscentrum främjar denna verksamhet. medverkar i ett 140-tal industri- och undervisningsprojekt inom EU. Vid finns två konsultorganisationer: Industriteknik, CIT, och . CIT är en rörelsedrivande stiftelse bildad av . Styrelsen vid tillsätter sty- relse och revisorer för Industriteknik. Styrelseledamöter- na hämtas både från näringslivet och högskolan. CIT:s syfte enligt stadgarna är att initiera, organisera och genomföra projekt där kompetens direkt nyttiggörs i industrins och närings- livets utvecklingsprocesser. Tjänsterna skall representera det unika kunnandet inom . Genom CIT får företagen tillgång till en hel högskolas samlade kompetens för företagens kommersiella verksamhet. CIT drivs på kommersiella grunder vilket ställer krav på projektledning och sekretess utöver teknologisk spetskompe- tens. CIT grundades och har ca 40 anställda med omsätt- ning ca . är ett konsultföretag som verkar inom infra- strukturutveckling och fartygsdesign. Inom infrastrukturutveck- ling finns kompetenser inom risk och säkerhet, miljö, sam- hällsplanering och operationer. Kunder återfinns bland kommuner, myndigheter, biståndsorgan och hamnar. Inom fartygsdesign verkar SSPA genom design, beräkningar och modell- försök optimera morgondagens fartyg. SSPA har ca 80 anställda och har en omsättning av ca . SSPA grundades och ägs till av Stiftelsen . Vid finns och Nano- vetenskap, MC2, som bildades genom att föra samman ett processlaboratorium med forskningsavdelningar inom sek- tionerna för Fysik och Elektroteknik. MC2 som har 170 anställda inkluderande doktorander utgör kärnan av verksamhet inom mikro- och nanoteknologi. Halvledarlabbet innehåller ett renrum som är av internationell nivå med hög renhetsklass. Ren- rummet färdigställdes . En laboratoriechef ansvarar tillsam- mans med en serviceorganisation på 20 personer för labbets verksamhet. MC2 har en omsättning av . Verk- samheten vid MC2 finansieras av , , fakultetsanslag , anslag för grundutbild- ning , externa forskningsanslag 165 miljoner kro- nor varav från industri . Vid MC2 finns sex laboratorier, Microwave Electronics Laboratory, Photonics Laboratory, Process Laboratory, Applied Physics Laboratory, Device Physics Laboratory, Solid State Electronics Laboratory. Växelverkan med industri är en väsentlig del av aktiviteterna. Ett stort antal forsknings- och utvecklingssamarbeten med svenska och utländska företag utförs . Ett stort samarbetsprojekt drivs tillsammans med , ett av världens ledande leverantörer av elektronikkomponenter. har lagt ner en forskningsanläggning i och fört företagets utveckling av transistorer i kiselkarbid till MC2. IMEGO och MC2 har ingått ett avtal om samverkan för att skapa en starkare forsknings-, utbildnings- och utvecklingsmiljö inom området mikroteknologi i . En utrustning, anodisk bondare, ägd av IMEGO är placerad i halvledarlabbet. I inled- ningsskedet planeras ett antal gemensamma aktiviteter för integra- tion och synliggörande av de båda organisationernas verksamheter. Allt detta syftar till framtida gemensamma projekt och ansök- ningar, utrustningssamverkan samt gemensam marknadsföring och kundbearbetning. Vid MC2 finns även ett , CHACH, finan- sierat av och ett stort antal industriföretag. har nära samverkan med inom flera områden bl.a. materialområdet och medicinsk teknik med omfattande forskningsverksamhet. Materialforskare från och är samlokaliserade på . 8.4Diskussion och utredarens bedömning Genom samordning med IRECO kommer IMEGO att ingå i en slagkraftigare industripolitisk större struktur med möjligheter till ett nationellt helhetsperspektiv och deltagande i större gemen- samma projekt av både nationell och internationell karaktär. Det ger också förutsättningar för en mer professionell styrning. Det har framförts att IMEGO avviker från övriga då IMEGO:s mål är att arbeta mot småföretag och övriga institut som skall ingå i IKT-instituten till stor del är inriktade mot storföretagen såsom ACREO och SICS. Detta är dock inget starkt skäl eftersom blir en nationell kraftsamling, där alla ingående delar arbetar med inriktning mot SME och storföretag. Som framgår av redovisningen ovan har en omfattande verksamhet inom tre organisationer som vänder sig mot närings- Ett institut nära anknutet till skulle ge en värdefull komplettering och möjlighet till att industriuppdrag kan hanteras och stärka samverkan mellan forskningsavdelningarna vid Chal- mers och den mer tillämpade utvecklingen. Ett formellt ägande av ökar förutsättningarna för samverkan och integration mellan de två organisationerna. ACREO är ett institut med 180 anställda som har verksamheten inriktad mot mikroelektronik och IT-kommunikation. ACREO med rötter tillbaka till 1960-talet har tillgång till välutrustade halv- ledarlaboratorier i och . ACREO har byggt upp en omfattande laborativ verksamhet i dessa laboratorier, ca 25 miljoner av ACREO:s verksamhet är förlagd till halvledar- labbet. IMEGO och ACREO arbetar både inom utveckling av hårdvara inom mikroelektronik i nära samarbete med halvledarlab vid var sin högskola. Denna starka koppling mellan högskola och institut är unik för institut inom detta område. Det finns därför skäl att undersöka om samarbetet kan stödjas av att högskolan blir delägare i respektive institut. tog stort intryck av Frauenhofer- instituten i som är de ledande institutionerna för tilläm- pad forskning. Det finns 48 med ungefär 12 700 anställda. Instituten är starkt kopplade till närbelägna universitet. Institutets chefer är alltid tillika professorer vid universitet. De arbetar i princip vid institutet och på .