sou · GSB336 · 2005-01-01 00:00:00 — Sambor sambeskattas inte det beskatt- ningsår då den omständighet som medför att de skall sambeskattas inträffar. Vid ena makens eller sambons död sambeskattas ma- karna respektive samborna det beskattningsår då dödsfallet in- träffade. Om det i annat fall in- träffar ändring i något förhållan- de som har betydelse för frågan om makar eller sambor skall sambeskattas ett visst beskatt- ningsår, bedöms frågan efter för- hållandena under den större de- len av beskattningsåret. Frågan om barn är hemmava- rande eller under bedöms efter förhållandena den 1 no- vember beskattningsåret. Fos- terbarn anses inte som hemmava- rande barn. Första stycket gäller inte sär- skilt förordnade vårdnadshavare. Frågan om en förälder är vårdnadshavare bedöms efter förhållandena beskattningsåret. Om ett barn skall lämna heten beräknas för var och en Om ett barn inte skall ningsåret enligt 2 kap. 2 § lagen lämna självdeklaration för be- (2001:1227) om självdeklaratio- skattningsåret enligt 2 kap. 2 § ner och kontrolluppgifter, skall lagen (2001:1227) om självde- ten för föräldrar och barn beräk- ter, räknas dock barnets tillgång- nas för var och en för sig. ar och skulder in i föräldrarnas skattepliktiga förmögenheter. 23 Senaste lydelse 2001:1238. Den beskattningsbara förmö- genheten beräknas gemensamt för de personer som skall sambe- skattas. Om skulderna översti- ger värdet av tillgångarna vid beräkning av en persons skatte- pliktiga förmögenhet avräknas underskottet vid beräkning av den beskattningsbara förmö- genheten. Skatten beräknas och fördelas på dessa personer efter förhållandet mellan deras skat- tepliktiga förmögenheter. Om ett barn inte skall lämna självdeklaration för beskattnings- året enligt 2 kap. 2 § lagen om självdeklarationer och kontroll- uppgifter, skall barnets tillgångar och skulder räknas in i den skat- tepliktiga förmögenheten för den förälder som barnet skall sambe- skattas med. Den beskattningsbara förmö- genheten skall beräknas gemen- samt för föräldrar och barn som skall sambeskattas. Om skul- derna överstiger värdet av tillgångarna vid beräkningen av en förälders eller ett barns skatte- pliktiga förmögenhet, skall un- derskottet räknas av vid beräk- ningen av den beskattningsbara förmögenheten. Skatten beräk- nas och fördelas på föräldrar och barn efter förhållandet mellan deras skattepliktiga förmögen- heter. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 9 § skattebetalningslagen (1987:483) ska ha följande lydelse. fattar beslut om skattens storlek enligt den årliga taxeringen (grundläggande beslut om slutlig skatt). Slutlig skatt kan bestämmas också genom omprövningsbeslut och till följd av beslut av domstol. Med slutlig skatt avses summan av skatter och avgifter enligt 10 § minskad med skattereduktion enligt följande ordning 1.lagen (2000:1006) om skattereduktion på förvärvsinkomster vid 2002 och taxeringar, 2.lagen (2003:821) om särskild skattereduktion vid tax- ering, 3.lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighetsskatt, 4.lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation, 5.lagen (2003:1204) om skat- tereduktion för vissa miljöför- bättrande installationer i små- hus, 6.65 kap. 9–12 §§ inkomst- skattelagen (1999:1229), och 7.lagen (2004:000) om skatte- reduktion för förmögenhetsskatt. 5.lagen (2003:1204) om skat- tereduktion för vissa miljöför- bättrande installationer i små- hus, och 6.65 kap. 9–12 §§ inkomst- skattelagen (1999:1229). Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om slutlig skatt enligt taxering. 24 Lydelse enligt prop. 2003/04:64. lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § och 3 kap. 2 § lagen (2001:1227) om självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha föl- jande lydelse. Om sambeskattning av makar eller föräldrar och barn skall ske enligt 21 § lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, skall vardera makens deklarations- skyldighet bedömas med hänsyn till makarnas sammanlagda skat- tepliktiga förmögenheter och för- Om sambeskattning av för- äldrar och barn skall ske enligt 21 § lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt, skall en för- älders deklarationsskyldighet bedömas med hänsyn till dennes och barnens sammanlagda skattepliktiga förmögenheter. äldrarnas deklarationsskyldighet skall bedömas med hänsyn till deras och barnens sammanlagda skatte- pliktiga förmögenheter. Den som skall sambeskattas med ett barn enligt lagen (1997:323) om statlig förmö- genhetsskatt skall även redovisa barnets tillgångar och skulder, om barnet inte skall lämna egen självdeklaration. Om båda för- äldrarna skall sambeskattas med barnet, behöver endast en av för- äldrarna redovisa barnets till- gångar och skulder. Den som skall sambeskattas med ett barn enligt lagen (1997:323) om statlig förmö- genhetsskatt skall även redovisa barnets tillgångar och skulder, om barnet inte skall lämna egen självdeklaration. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. lag om upphävande av lagen (2004:000) om skattereduktion för förmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att lagen (2004:000) om skattereduktion för förmögenhetsskatt skall upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen gäller dock fortfarande års taxeringar. lag om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:404) om stämpel- skatt vid inskrivningsmyndigheter att 8 § skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Stämpelskatten är för varje fullt tusental kronor av egendomens värde. Förvärvas egendomen av en Förvärvas egendomen av en juridisk person är dock skatten juridisk person är dock skatten för varje fullt tu- trettiofem kronor för varje fullt sental kronor av egendomens tusental kronor av egendomens värde utom då förvärvaren värde utom då förvärvaren 1)skulle ha varit befriad från gåvoskatt om egendomen hade er- hållits som gåva, 2)är en bostadsrättsförening, 3)är en kreditinrättning som enligt lag, reglemente eller bolags- ordning är skyldig att åter avyttra egendomen, 4)är dödsbo. Skatten är dock i fall som avses i första och andra styckena alltid lägst . Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förvärv som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 1993:671. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 45 kap. 33 § och 46 kap. inkomstskat- telagen (1999:1229). på en privatbostadsfastighet och på en privatbostadsfastighet och en näringsfastighet tas upp. en näringsfastighet tas upp. Uppkommer det en kapital- Uppkommer det en kapital- förlust, skall i det förra fallet 50 förlust, skall i det förra fallet 58 procent av förlusten och i det procent av förlusten och i det senare fallet av för- senare fallet av för- lusten dras av. lusten dras av. på en privatbostadsrätt och 90 på en privatbostadsrätt och 90 procent av kapitalvinsten på en procent av kapitalvinsten på en näringsbostadsrätt tas upp. näringsbostadsrätt tas upp. Uppkommer det en kapital- Uppkommer det en kapital- förlust, skall i det förra fallet 50 förlust, skall i det förra fallet 58 procent av förlusten och i det procent av förlusten och i det senare fallet av för- senare fallet av för- lusten dras av. lusten dras av. 25Senaste lydelse 2000:1003. 26Senaste lydelse 2000:1003. För dem som är obegränsat skattskyldiga under hela beskatt- ningsåret uppgår grundavdraget till följande belopp. överstiger 1,49 men inte 0,423 prisbasbelopp ökat med av det belopp med vilket den taxerade förvärvsin- komsten överstiger 1,49 pris- överstiger 2,72 men inte 3,10 prisbasbelopp överstiger 3,10 men inte 6,87 prisbasbelopp 0,67 prisbasbelopp minskat med av det belopp med vilket den taxerade förvärvsin- komsten överstiger 3,10 pris- basbelopp För dem som är obegränsat skattskyldiga under hela beskatt- ningsåret uppgår grundavdraget till följande belopp. 27 Senast lydelse 2002:972. överstiger 1,49 men inte 0,423 prisbasbelopp ökat med av det belopp med vilket den taxerade förvärvsin- komsten överstiger 1,49 pris- överstiger 2,72 men inte 3,10 överstiger 3,10 men inte 7,14 0,67 prisbasbelopp minskat med av det belopp med vilket den taxerade förvärvsin- komsten överstiger 3,10 pris- För dem som är obegränsat För dem som är obegränsat skattskyldiga bara under en del skattskyldiga bara under en del av beskattningsåret är grundav- av beskattningsåret är grundav- draget en tolftedel av 0,293 draget en tolftedel av 0,268 prisbasbelopp för varje kalen- prisbasbelopp för varje kalen- dermånad eller del av kalender- dermånad eller del av kalender- månad som de är obegränsat månad som de är obegränsat Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 28 Senaste lydelse 2001:842 Kommitténs uppdrag har varit att se över och utvärdera reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt och utifrån principiella och tekniska utgångspunkter föreslå de lagändringar som är nödvändiga. I vårt uppdrag har ingått att särskilt uppmärksamma de fördelningspolitiska och statsfinansiella effekterna. En annan utgångspunkt för vårt uppdrag har varit att särskilt beakta möjligheter till förenklingar och att utforma regler som främjar företagande och tillväxt. Kommitténs direktiv återges i sin helhet i bilaga 1. Kommittén höll sitt första sammanträde och har därefter haft ytterligare 17 sammanträden. Kommitténs sekre- tariat har under arbetets gång haft omfattande kontakter med utredningens sakkunniga och experter. För att undersöka effekterna av de förslag som diskuterats i kommittén har vi genomfört statistiska analyser. Underlaget till dessa är sammanställt av i simulerings- modellen FASIT. För analyser av förändringar i arvsskatten har vi använt uppgifter om bouppteckningar för avlidna det första halv- året . Detta material är sammanställt av . För att bredda underlaget för en jämförande studie av andra län- ders fastighetsskattesystem har vi skaffat information via utlands- myndigheter (svenska ambassader och ständiga representation vid Europeiska unionen) samt utländska finansdepartement. Vi har på detta sätt fått upplysningar om fastighetsskattesystemen i , , , , , , , , , , , , och . Kommitténs sekretariat har under utredningens gång haft kon- takt med företrädare för Bygga-bo-dialogen. Bygga-bo-dialogen har vidare för kommittén redovisat sitt arbete med att ta fram ett förslag om en miljöklassning av byggnader och olika förmåner som ska kopplas till detta. Betänkandet har delats in i flera avdelningar där den korta inled- ningen utgör avdelning I. Avdelning II behandlar fastighetsskatten och avdelning III förmögenhetsskatten. I avdelning IV finns återstående frågor som konsekvenser av kommitténs förslag och frågor om ikraftträdande. I avdelning V finns slutligen författningskommentarerna. Genom beslut av regeringen har följande framställningar rörande fastighetsskatten och förmögenhetsskatten överlämnats till kom- mittén. har i en skrivelse (Fi 2001/4175) hemställt att regeringen stoppar omräkningen för dvs. fryser taxeringsvärdena till fastig- hetstaxering. har i en skrivelse (Fi 2002/1734) hemställt om lagändring i förmögen- hetsskattelagstiftningen för innehav av aktier i utländska bolag som inte är noterade i hemlandet men marknadsnoterade i . har i en skrivelse (Fi 2002/2543) begärt att åtgärder ska vidtas i syfte att tillskapa ett nytt, långsiktigt system så att mer rimliga och rättvisa boendeskatter erhålls och att skatterna, i avvaktan på att ett nytt system införs, begränsas till de belopp som gällde för . Byggindustrier har i en skrivelse (Fi 2002/2550) hemställt att kommittén ska se över fastighets- beskattningen av nyproducerade bostäder. har i en skrivelse (Fi 2002/4345) begärt att kommittén ska uppmärksamma att den höga fastighetsbeskattningen medför att boendekostnaderna blir orimliga i proportion till låga inkomstnivåer för permanentboende som jordbrukare, yrkesfiskare pensionärer och hantverkare och att fastighetsskatten kan medföra en utarmning av den levande lands- bygden på . Skärgårdsbor Mot Boendeskatterna har (Fi 2002/4551) beslutat att överlämna en protestlista mot bl.a. förmögenhetsskatten och fastighetsskatten. Härutöver har ett stort antal skrivelser (ca 300) med synpunkter på och förslag till ändringar av fastighetsskatten, förmögenhets- skatten och arvs- och gåvoskatten kommit in till kommittén. Många av dessa skrivelser har varit utförliga och haft genomarbe- tade synpunkter på skatterna. Samtliga skrivelser har ställts till ledamöternas, de sakkunnigas och experternas förfogande. Eventuella synpunkter och förslag har därmed, tillsammans med övrigt utredningsmaterial, kunnat läggas till grund för kommitténs arbete. Uttaget av fastighetsskatt regleras i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt (FSL). Bestämmelserna i bygger i sin tur på fastighetstaxeringslagens (1979:1152), FTL, indelningar och begrepp. Den nuvarande utformningen av fastighetsskatten på småhus introducerades i samband med den stora skattereformen 1990/91, i vilken man beslutade att den tidigare kombinationen av fastighetsskatt och schablonintäkt helt skulle ersättas med en stat- lig fastighetsskatt. är skattesatsen för det löpande uttaget på småhus en procent av den enskilda fastighetens underlag för fastighetsskatten. För privatbostäder i utlandet gäller att fastig- hetsskatten utgör en procent av av marknadsvärdet. För fastigheter som är belägna i gäller att man utgår från hur fastigheten har klassificerats vid fastighetstaxeringen. Att en fastighet klassificerats som privatbostadsfastighet eller närings- fastighet vid inkomsttaxeringen har därför ingen betydelse för uttaget av fastighetsskatt. För svenska fastigheter är det vid fastighetstaxeringen bestämda taxeringsvärdet underlag för fastighetsskatten. När det gäller små- hus på lantbruksenheter beräknas skatten på ett underlag som består av bostadsbyggnadsvärdet och tomtmarksvärdet (3 § FSL). Om olika taxeringsvärden gäller för skilda delar av beskattnings- året, beräknas fastighetsskatten särskilt för varje sådan del. Som exempel kan här nämnas det fallet att en fastighet har avstyckats . Fastighetsskatten beräknas då särskilt för varje sådan del. Underlaget för fastighetsskatt jämkas vid förvärv och avytt- ringar samt vid delägarskap. Jämkning sker också vid förlängda och förkortade räkenskapsår. Jämkning av skatteunderla- get ska bl.a. ske när en fastighet bytt ägare under beskattningsåret. Den skattskyldige ska då bara betala fastighetsskatt för den tid som han ägt fastigheten (2 § FSL). Nyproducerade småhus belägna i är befriade från fastig- hetsskatt och för de därpå följande fem åren betalas endast halv fastighetsskatt. Dessa regler har knutits till det vid fastighetstaxeringen fastställda värdeåret. Värdeåret bestäms utifrån byggnadens livslängd och utgångspunkten är att värdeåret motsvarar det år byggnaden uppfördes. Har en om- eller tillbygg- nad gjorts på en fastighet kan byggnadens värdeår jämkas i vissa fall. För småhus ändras värdeåret av om- eller tillbyggnader som ökar småhusets boyta. Mindre om- och tillbyggnader på äldre hus leder inte till skattefrihet eller nedsatt skatt. För detta krävs att om- eller tillbyggnaden är så omfattande att det i praktiken motsvarar en nybyggnad. Fastighetsskatt ska betalas av ägaren till fastigheten eller den som enligt 1 kap. 5 § FTL ska anses som ägare. Från gäller lagen (2001:906) om skattereduk- tion för fastighetsskatt (prop. 2001/02:3, bet. 2001/02:SkU3, rskr. 2001/02:59). Lagen innehåller en begränsningsregel som inne- bär att fastighetsskatten begränsas så att den under vissa förutsätt- ningar inte överstiger av hushållsinkomsten. Lagen omfattar småhus i som utgör den skattskyldiges perma- nentbostad. I kapitel 6 behandlas begränsningsregeln mera utför- ligt. Vidare gäller från en dämpningsregel för fastighetsskatten (prop. 2003/04:19, bet. 2003/04:SkU11, rskr. 2003/04:119). Dämpningsregeln tar inte sikte på taxerings- värdena som sådana utan på underlaget för fastighetsskatt. Regeln innebär att en höjning av taxeringsvärdet inte slår ige- nom fullt ut på uttaget av fastighetsskatt. Höjningen fördelas i stäl- let lika mellan de år som återstår fram till nästa allmänna eller för- enklade fastighetstaxering. Om en fastighetstaxering leder till att taxeringsvärdet sänks beräknas fastighetsskatten däremot på det nya, lägre värdet direkt. Fastighetstaxering sker vid allmän, förenklad och särskild fastig- hetstaxering. Vid fastighetstaxering ska beslut fattas om fastighe- ternas skattepliktsförhållanden och indelning i taxeringsenheter. Vidare ska typ av taxeringsenhet och taxeringsvärde bestämmas för varje taxeringsenhet. Reglerna om fastighetstaxering finns i FTL, som bl.a. anger ramarna och de grundläggande principerna för värdering av fastig- heter samt vissa formella och processuella regler. Kompletterande regler finns i fastighetstaxeringsförordningen (1993:1193). Ytterli- gare föreskrifter och allmänna råd om bl.a. värderingen lämnas av . Vid fastighetstaxeringen bestäms en fastighets taxeringsvärde. Det tas då hänsyn till den enskilda fastighetens ålder, storlek, stan- dard m.m. och den allmänna prisnivån inom ett begränsat område, ett s.k. värdeområde. Målet är att taxeringsvärdet ska motsvara av egendomens marknadsvärde. Med marknadsvärdet avses det pris som fastigheten sannolikt betingar vid en försäljning på den allmänna marknaden (5 kap. 3 § FTL). Marknadsvärdet bestäms utifrån det genomsnittliga prisläget i värdeområdet (5 kap. 4 § FTL). Taxeringsförfarandet bygger dels på uppgifter om den aktuella fastigheten som lämnas av fastighets- ägaren själv, dels på uppgifter från olika register. En fastighets taxe- ringsvärde kommer till användning i olika sammanhang och det ligger till grund för förmögenhetsskatt, fastighetsskatt samt arvs- och gåvoskatt. Allmän fastighetstaxering för småhus ska ske . Systemet med årlig omräkning av taxeringsvärdena har tagits bort och ersatts med en förenklad fastighetstaxering. En förenklad fastighetstaxering ska ske mitt i perioden för allmän fastighetstaxering, vilket innebär att fastigheterna kom- mer att taxeras med start 2003. Särskild fastighetstaxering sker i fråga om de fastigheter som inte är föremål för allmän eller förenklad fastighetstaxering. Vid särskild fastighetstaxering fastställs närmast föregående års taxering oförändrad om inte en nytaxering enligt vissa förutsätt- ningar ska ske. Nytaxering innebär en ny värdering av fastigheter som förändrats eller tillkommit sedan den närmast föregående all- männa eller förenklade fastighetstaxeringen. Nytaxering ska ske om fastigheten förändrats väsentligt mellan en allmän och en förenklad fastighetstaxering. Grunderna för nytaxering kan indelas i tre kategorier: 1. feltaxering, 2. nybildning eller ombild- ning av en fastighet och 3. nytaxering av en taxeringsenhet då vissa förändringar har inträffat, t.ex. att egendomens fysiska beskaffen- het har ändrats eller att taxeringsenhetens värde har förändrats genom myndighetsbeslut av olika slag. 2.3Fastighetskatt i vår omvärld Fastigheter beskattas i samtliga EU-länder.1 Alla länder har en löpande fastighetsskatt på privatbostäder, med undantag av som i stället har en hög stämpelskatt. I flertalet länder tas fastig- hetsskatten ut på enbart nivå men i många av länderna är skatten både och statlig. I tas endast en statlig fastighetsskatt ut. Tabell 2.1 visar om länder i vår omvärld har stat- lig eller (delstatlig) fastighetsskatt. 1 De länder som blir medlemmar i efter ingår inte i vår studie. Statlig och (delstatlig) fastighetsskatt i vår omvärld. (ersatt av stämpelskatt 1997) Det sätt på vilket skatten beräknas varierar mellan olika länder lik- som kretsen av skattepliktiga fastigheter, men det finns många gemensamma drag. Som huvudregel baseras den löpande fastighets- skatten på någon form av marknadsvärderelaterat underlag. Styrkan i kopplingen till marknadsvärdet varierar dock. I vissa fall utgör underlaget av ett uppskattat hyresvärde för bostaden. Hur väl de olika underlagen i praktiken förmår avspegla bostadens värde varie- rar också. Det är inte ovanligt att taxeringsvärdena eller motsva- rande skatteunderlag understiger de aktuella marknadsvärdena avsevärt. I de fall då beskattningen har knutits till fastighetens marknadsvärde ligger vanligtvis statistik på överlåtelsepriser till grund för de enskilda fastigheternas beskattningsunderlag. länder, liksom i , görs avsteg från marknadsvärdeprincipen i avsikt att tillgodose andra syften, t.ex. bostadspolitiska intressen. Skatteuttaget varierar mellan länderna. I de länder där fastighets- beskattningen är är det vanligt att man på nationell nivå reglerar inom vilka ramar skattesatsen får variera. Kommunerna får därmed begränsad frihet att själva bestämma både skattens före- komst och skatteuttagets storlek. I en del länder finns även möjlig- heter för kommunen att differentiera skattesatserna mellan perma- nentboende och fritidshusägare. Möjligheten att få göra avdrag för utgiftsräntor som kan hänföras till innehavet av fastigheten liksom nivån på avdraget varierar kraftigt mellan länderna. Det finns även fastighetsanknutna skatter som inte är av åter- kommande natur, s.k. transfereringsskatter. Dessa skatter tas vanli- gen ut vid köp av fastigheter. Ett exempel på en sådan skatt är stämpelskatten. Förekomsten av och nivån på transfereringsskat- terna varierar mellan länderna. Tabell 2.2 nedan visar att flertalet länder tar ut stämpelskatt. Skattenivån varierar dock. Kapitalvinstbeskattning vid försäljning av fastigheter förekom- mer också i många länder. I vissa länder är dock vinsten skattefri efter viss tids innehav av fastigheten. Det finns även länder där vinster från försäljning av privatbostaden är helt undantagna från beskattning. SOU 2004:36 Nuvarande regler Stämpelskatt i vår omvärld. Källa: Främst finansdepartement och svenska ambassaden i respektive land. För mer detaljerad information, se bilaga 2, Beskattning av fastigheter i andra länder. Eftersom den pågående internationaliseringen medför ökad rörlig- het av skattebaserna kapital och konsumtion diskuteras i olika sammanhang en ökad användning av en mer stabil skattebas som exempelvis skatt på egendom. En rapport framtagen på uppdrag av , De nordiska länderna och den nya ekono- min (Nord 2003:12), samt den senaste Sverigerapporten från , Economic Survey of (), undersöker möjligheter att behålla nuvarande välfärdsstandard. I rap- porten De nordiska länderna och den nya ekonomin anser man att det finns ett avsevärt utrymme i de nordiska länderna att öka användningen av fastighetsskatt för att finansiera välfärden. I Sverigerapporten från anser man bl. a. att arbetsutbudet bör öka. Ett sätt att öka utbudet är att sänka marginalskatten på arbetsinkomst. Det innebär att skatteintäkterna minskar och de förslår en finansiering av detta genom bl. a höjd fastighetsskatt. Tabell 2.3 visar bl.a. betydelsen av skatteuttaget på fastigheter i förhållande till bruttonationalprodukten (BNP) i olika länder. Skatteuttaget på fastigheter i tabellen inkluderar den löpande fas- tighetsskatt som betalas in av både hushåll och företag samt transaktionsskatter. Av tabellen framgår det att betydelsen av skatteuttaget på fastigheter varierar mycket mellan länderna. I och uppgår fastighetens andel av BNP till medan den i och motsvarar av BNP. Skatteuttag på fastigheter* som andel av bruttonational- produkten och de totala skatteintäkterna i några europeiska länder . *Skatteuttaget på fastigheter inkluderar den löpande fastighetsskatt som betalas in av både hushåll och företag samt transaktionsskatter. Källa: Revenue Statistics, 1965–2001, 2002. I bilaga 2 finns en översiktlig genomgång av ett antal utländska fastighetsbeskattningssystem.