sou · GSB3108 · 2005-01-01 00:00:00 — Förutom från departementen får BKA bl.a. information från säkerhets- och underrättelsetjänsten och från andra polisorgan – både BGS och delstatliga sådana. Den lokala polisen är t.ex. skyldig att rapportera incidenter som kan ha med skyddspersonens säker- het att göra, såsom misstänkta observationer runt skyddspersonens bostad etc. Denna underrättelseskyldighet gäller hela kretsen skyddspersoner och inte bara de som står under BKA:s direkta be- skydd. BKA får ingen automatisk information från sjukvården rörande mentalt störda personer. Däremot har ett gott samarbete etablerats och på särskilda frågor får BKA vanligen den information som önskas. Personskyddsverksamheten i några andra länder I vissa fall kan BKA få underrättelse om att en person skall friges från ett fängelsestraff eller har beviljats permission. Kriminalvården har dock normalt ingen skyldighet att underrätta BKA härom eller om incidenter i anstalterna som skulle kunna vara av betydelse för hotbildsbedömningen. Andra viktiga källor i BKA:s verksamhet är de öppna, främst media och Internet. Mediaexponering är en faktor av stor betydelse för hotbildsbedömningarna även om det förhållandet att en person är välkänd normalt inte i sig är tillräckligt för att åsätta personen en hotnivå. Däremot har exponering stor relevans i kombination med andra faktorer. Det är också viktigt att kartlägga hur skydds- personen framställs i medierna, vilka frågor han eller hon exponeras i samband med, etc. När en skyddsperson skall besöka en annan ort i måste BKA kontakta den lokala polisen och informera om besöket och om skyddspersonens hotnivå. BKA skickar dock aldrig över aktuell hotbildsbedömning. Fastställande av hotnivå och beslut om skyddsåtgärder Chefen för är den som med ledning av upprättade analyser och hotbilder bestämmer eventuell hotnivå. Det finns tre hotnivåer. Hotnivå 1 innebär att personen är föremål för ett allvarligt hot och att en attack kan förväntas. Hotnivå 2 sätts då en person är föremål för ett signifikant hot och en attack inte kan uteslutas. Hotnivå 3 åsätts då en person bedöms vara föremål för ett måttligt hot. Hotnivån styr i sin tur skyddsåtgärderna. Hotnivå 1 innebär att skyddspersonen får ett livvaktsskydd. Hotnivå 2 medför ett relativt långtgående livvaktsskydd medan hotnivå 3 innebär livvaktsskydd bara i vissa situationer. Ett livvaktsskydd kan vara differentierat. Normalt består det av tre livvakter men det kan variera från en livvakt till ett tiotal be- roende på situationen. Utöver livvaktsskydd får skyddspersonerna också annat skydd, vilket kan bestå av t.ex. bevakning och/eller installation av tekniska säkerhetsskyddsanordningar såsom larm, lås, skottsäkra glas i bo- staden och på arbetsplatsen, yttre respektive inre bevakning av olika evenemang samt larmtelefon. Personskyddsverksamheten i några andra länder När det gäller åtgärder som inre och yttre bevakning m.m. kan BKA be den lokala polisen att bistå den. Det är dock alltid BKA som har det faktiska ansvaret för personskyddet. Samtliga skyddspersoner som står under BKA:s direkta beskydd har tillgång till bil med särskilt utbildad chaufför. När en person hamnar i den krets som har ett direkt beskydd av BKA, t.ex. då en ny minister utnämns, får per- sonen och hans eller hennes stab säkerhetsrådgivning. Denna rådgivning innehåller information om vad skyddspersonen skall tänka på, hur han eller hon skall uppträda, vad BKA vill ha för kontakt och information med skyddspersonen respektive hans eller hennes stab. Skyddspersonen och staben får en kontaktperson inom BKA samt telefonnummer som de kan ringa när som helst . BKA försöker också i ett inledningsskede att kartlägga hur skyddspersonen normalt rör sig i vardagen mellan bostad och arbete m.m. för att analysera var de svaga punkterna finns. Skydds- personen får därefter särskild information om vad han eller hon bör tänka på i detta avseende. Efter det inledande säkerhetsrådgivningssamtalet har BKA kontinuerliga samtal såväl med skyddspersonen som med hans eller hennes stab. För att undvika att oroa skyddspersonen och hans eller hennes medarbetare informeras de normalt inte om hur aktuell hotbildsbedömning ser ut. Däremot informeras de om vilken hotnivå – 1-3 – som skyddspersonen bedöms ha. BKA ger också de skyddspersoner som har federala funktioner men inte bedöms ha någon hotnivå säkerhetsrådgivning. Livvakterna vid BKA:s personskyddsavdelning rekryteras vanligen inom BKA eller från BGS. Det är normalt svårare att rekrytera livvakter inom BKA eftersom polismännen där har en längre ut- bildning och annan inriktning än poliserna inom BGS. Livvakterna får vara kvar i tjänst till dess de fyller . Därefter får de poliser som rekryterats från BGS vanligen återgå till tjänst- Personskyddsverksamheten i några andra länder inom den organisationen. Det finns ingen särskild plan för hur återgången skall gå till.