sou · GSB368d4 · 2005-01-01 00:00:00 — Hemsjukvårdens omfattning i kommuner och landsting Redovisning av studie genomförd på uppdrag av Uppdrag och genomförande........................................................... Om ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende ................... PiP-statistik avseende studiens kommuner ............................ Hemsjukvårdens andel av arbetstiden i olika Hemsjukvårdens andel av den totala arbetstiden ................... Fördelning av kommunens totala årsarbetstid för hemsjukvård mellan olika verksamheter ................................. Fördelning av den ej legitimerade hälso- och sjukvårdspersonalens tid på olika aktiviteter .......................... Hälso- och sjukvårdsuppgifter som den ej legitimerad personalen utför i ordinärt boende.......................................... Hemsjukvård i ordinärt boende - jämförelser ............................... Timmar hemsjukvård i ordinärt boende och Den totala årsarbetstidens fördelning på olika Påverkas vårdtillfällen, vårddagar och medelvårdtider i sluten sjukhusvård av huvudmannaskapet för hemsjukvården? Andel av hälso- och sjukvårdsuppgifter som utförs av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal ............................... Beräkning av kostnader för hemsjukvård ...................................... Personalkostnader för hemsjukvård i ordinärt boende i de Personalkostnader för hälso- och sjukvårdsinsatser i ordinärt boende och invånare 80+ ............................... Personalkostnader för de samlade hälso- och sjukvårdsinsatserna och invånare 80+.......................... Bilaga 1 Nettokostnad och besök .......................................... Bilaga 2 Specifikation av primärvårdsansluten hemsjukvård ........ Bilaga 3 Vårdtillfällen och vårddagar 2002 .................................... Bilaga 4 Lönestatistik november..................................................... Bilaga 5 Antal årsarbeten för hälso- och sjukvårdsinsatser i respektive kommun totalt och fördelad per verksamhet. Legitimerad och ej legitimerad hälso- och (Kommunens personal och Bilaga 6 Andel av den totala årsarbetstiden för hälso- och sjukvårdsinsatser i respektive kommun, fördelad per verksamhet, procent. (Kommunens personal och Bilaga 7 Andel av hälso- och sjukvårdsinsatserna i ordinärt boende, särskilt boende och samtliga verksamheter som utförs av legitimerad respektive ej legitimerad hälso- personal (procent)................................................................. Bilaga 8 Total personaltid för hälso- och sjukvårdsuppgifter i ordinärt boende och särskilt boende i deltagande kommuner och invånare 80+...................................... Bilaga 9 Årsarbetare för hemsjukvård, i ordinärt boende, kommunernas och landstingens personal. legitimerad och ej legitimerad personal ................................ Bilaga 10 Årsarbetare för hälso- och sjukvårdsinsatser i hemtjänst och totalt, fördelad på ej legitimerad och legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Bilaga 11 Kommunernas och landstingens personalkostnader för hemsjukvård i ordinärt boende i deltagande kommuner (miljoner kr)........................................................ Bilaga 12 Total personalkostnad för hälso- och sjukvårdsinsatser i samtliga verksamheter i deltagande kommuner, kronor och invånare 80+. Legitimerad och ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal i kommuner och landsting...................... Syftet med det uppdrag som redovisas i denna rapport har varit att få ett underlag för jämförelse mellan hälso- och sjukvårdens om- fattning i kommuner där har kvar ansvaret för hem- sjukvården i ordinärt boende jämfört med kommuner som har tagit över detta ansvar. Fokus i utredningens intresse ligger på skillnader när det gäller hemsjukvården i ordinärt boende. Inom ramen för detta uppdrag har en studie genomförts i kom- muner i och . I dessa kommuner har kvar ansvaret för hemsjukvården i det ordinära boendet. Resultaten från denna studie jämförs med motsvarande material framtaget av i en studie som genomfördes i och , där kommunerna tagit över ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende. Resultaten från de genomförda studierna visar bl.a. följande: i ordinärt boende förefaller vara bättre utbyggd i kommuner som har ansvar för hemsjukvård i ordinärt boende än i kommuner där har kvar detta ansvar. Räknat på alla kommuner i respektive grupp är den samlade insatsen från kommun och landsting lägre, och invånare 80+, i de kommuner där har kvar ansvaret för hem- sjukvården än i de kommuner som har tagit över detta ansvar. Hemsjukvårdsinsatsen i ordinärt boende är cirka och invånare 80+ i /där landstingen har kvar ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende. I /där kommunerna tagit över detta ansvar omfattar hemsjukvården i ordinärt boende cirka och invånare 80+. Hemsjukvårdsinsatsen i ordinärt och särskilt boende sam- mantaget är i /vilket kan jämföras med cirka och invånare 80+ i /. Ser man till personalkostnaden så är utfallet i stort sett det samma. Den samlade personalkostnaden för och kommunernas hemsjukvård i ordinärt boende är cirka 3 700 konor och invånare 80+ i . Motsvarande kost- nad är i . I och där kommunerna har ansvaret för hemsjukvården i det ordinära boendet är kostnaden och invånare 80+ i och i . andel av kostnaderna för hemsjukvård i ordinärt boende är i och i . Av den totala årsarbetstiden för hemsjukvård i samtliga verksamheter, kommunernas och landstingens personal, an- vänds i samtliga deltagande kommuner för hemsjukvård i ordinärt boende. I /är andelen av den totala tiden och i /. Uppgifter om antalet vårdtillfällen, vårddagar och medelvård- tider tyder på att det i de områden som deltagit i studien inte är någon större skillnad i konsumtion av slutenvård som kan för- med vilken huvudman som har ansvaret för hemsjuk- vården i ordinärt boende. De skillnader som finns mellan olika län när det gäller hur stor andel av arbetstiden inom hemsjukvården som utförs av legiti- merad hälso- och sjukvårdspersonal tycks inte kunna förklaras av vilken huvudman som har ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende. ligger högst med av arbetstiden som utförs av legitimerad personal inom hemsjuk- vården i ordinärt boende. ligger lägst med . Sammantaget för alla deltagande kommuner används av den totala arbetstiden för legitimerad och ej legi- timerad hälso- och sjukvårdspersonal i kommunerna till hälso- och sjukvårdsuppgifter. Detta kan jämföras med Socialstyrel- sens studie som genomfördes med i stort sett samma metod . Där beräknades andelen hälso- och sjukvårdsupp- gifter inom kommunerna till . Andelen av arbetstiden som används för hälso- och sjukvårds- uppgifter i samtliga verksamheter inom kommunen är i kommuner där har kvar ansvaret för hemsjukvården i det ordinära boendet och i kom- muner som tagit över detta ansvar. En väsentlig fråga för fortsatt analys är vad som förklarar det för- hållandet att den samlade insatsen inom hemsjukvården i ordinärt boende är lägre, räknat och invånare 80+, i de kommuner där har kvar ansvaret för denna verksamhet, räknat på det samlade resultatet från de olika kommuntyperna. Är detta skillnader som kan förklaras av huvudmannaskapet för hemsjukvården i det ordinära boendet eller är det skillnader som hänger samman med andra faktorer t.ex. skilda kulturer och ambi- tionsnivåer i olika delar av landet? Denna studie om hemsjukvårdens omfattning har genomförts på uppdrag av . Uppdraget som helhet avser att ge en bild av hemsjukvårdens omfattning i ett antal kommuner och landsting. Huvudinriktningen på studien har varit att ge ett under- lag för att visa på skillnader mellan kommuner som har tagit över ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende och kommuner där har kvar detta ansvar. Konsulten, , har som projektledare samordnat och genomfört studier av hemsjukvårdens omfattning i ett urval kommuner och landsting. I kommunerna har den metod använts som konsulten har använt för studier på uppdrag av och som också an- vänt i och . Studien av kostnader för hemsjukvården baseras på verksamhetsstatistik enligt PiP- metoden som ger kostnader för hemsjukvården. För inmatning, bearbetning och sammanställning av insamlat material från kommunerna har ett dataprogram från använts. För detta arbete engagerades . I hans uppdrag ingick också att ge stöd och råd till de lokala projektledarna beträffande inmatning och hantering av det insamlade materialet. I avtalet ingick att skulle genomföra kostnadsberäkningar av den kommunala hemsjukvården. De mät- ningar av arbetad tid som genomfördes inom ramen för uppdraget utgör basen för kostnadsberäkningarna. Studien består av ett antal delar varav den tidsanvändningsstudie som genomförts i fyra kommuner i och fyra kommuner i har varit den mest omfattande. Det redovisade materialet bygger på tidsanvändningsstudier bland ej legitimerad personal, uppgifter från kommunerna om antal årsarbetare för legitimerad och ej legitimerad personal i de aktuella verksamheterna samt på PiP-statistik från landstingen i och avseende de kommuner som deltagit i tidsanvänd- ningsstudien. Tidsanvändningsstudierna bygger på redovisning av 2164 arbets- pass i , 2168 arbetspass i , 3058 arbetspass i och 3338 arbetspass i . Antalet arbetspass är mindre för verksamheterna korttidsvård/-boende och dagverksam- het varför uppgifterna för dessa verksamheter kan vara osäkra på kommunnivå i vissa kommuner. I övrigt bedömer vi att materialet är tillräckligt stabilt för att utgöra underlag för de redovisningar och bedömningar som görs i rapporten. Resultatet av tidsanvändningsstudien och formerna för dess genomförande redovisas en PM, Omfattningen av kommunala hälso- och sjukvårdsinsatser. och , som Äldre- vårdsutredningen har överlämnat till . Förbundet avser att publicera denna PM. Inom var och en av de deltagande kommunerna har undersök- ningen hållits samman av en kontaktperson. Kontaktpersonerna har varit , , , , , , , , , , , , , och , . Samtliga har lagt ner ett omfattande och engagerat arbete för att studien över huvud taget skulle bli möjlig att genomföra. I de kommuner och landsting som har delar av de aktuella verk- samheterna utlagda på entreprenad gäller att även dessa verksam- heter ingår i materialet vid beräkning av årsarbetare och kostnader. Tidsanvändningsstudierna ger information om hur stor andel av den ej legitimerade personalens tid som används för hälso- och sjukvårdsuppgifter i olika verksamheter och totalt inom kommu- nen. För att få fram den totala tiden för hälso- och sjukvård inom kommunen multipliceras denna andel med det totala antalet års- arbetare för ej legitimerad vårdpersonal. Till detta läggs hela arbetstiden för den legitimerade personalen. Som underlag för jämförelser mellan kommuner som tagit över hemsjukvården i ordinärt boende och kommuner där har kvar detta ansvar har vi i samarbete med Svenska Kommunför- bundet fått ta del av rapport och databas från den studie som för- bundet genomförde i ett antal kommuner i och . Den studien publiceras av . I och har kvar ansvaret för hem- sjukvården i ordinärt boende. I och har kom- munerna tagit över detta ansvar. Denna studie inleddes med en förstudie vars syfte var att ta reda på vilka landsting som hade en redovisning av sin hemsjukvård som var användbar som ett komplement till de uppgifter som kom fram i tidsanvändningsstudierna i kommunerna. Förstudien visade att två landsting, och , tillämpade den av utarbetade PiP-metoden för verksamhetsredovis- ning. Begreppet PiP står för produktivitet i primärvården. Metoden bygger på att varje enhet inom primärvården gör en bedömning av hur tiden används och hur kostnaderna fördelar sig mellan olika verksamheter inom primärvården. Vi ansåg att detta material var det bästa som med rimlig tidsinsats gick att få fram från landstingen och har således använt det i studien. Sammanställ- ning av PiP-materialet, bilaga 1, har gjorts av i och i i . För att få en bild på nationell nivå av hur kostnaderna för hem- sjukvården skiljer sig mellan landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvården och landsting där kommunerna har tagit över detta ansvar har en specialbearbetning gjorts av verksamhetsstatistik avseende , bilaga 2. Denna bearbetning har gjorts av , , . För analys av skillnader mellan landstingen har även sammanställt ett material som visar antal vårdtill- fällen, vårddagar och medelvårdtider i olika landsting relaterat till den äldre befolkningen, bilaga 3. Inom pågår ett projekt som bl.a. syftar till att få fram bättre metoder för kostnadsredovisning inom de verksamheter som är aktuella i detta projekt. finns dock ingen enkel metod för att redovisa hela den kommunala kostnaden för hemsjukvård uppdelad på olika verksamheter, t.ex. hemsjukvård i ordinärt boende, särskilt boende osv. Vi har därför kommit överens med om att i detta sammanhang endast göra en beräkning av personal- kostnaden. har i samarbete med räknat fram uppgifter på nationell nivå be- träffande den genomsnittliga kostnaden per årsarbetare för olika yrkesgrupper, bilaga 4. Vid beräkningar av kostnaden för kommu- nernas och landstingens hemsjukvård i de deltagande kommunerna har vi använt oss av dessa uppgifter. Kostnaden per kommun för hemsjukvård skiljer sig något när man utgår från schabloniserade kostnad jämfört med den kostnad som landstingen i och räknat fram ur den egna bokföringen. Vi har ändå för jämförbarhetens skull valt att utgå från kostnad per årsarbetare i våra sammanställningar av kostnader. Om ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende Av tabell 1 framgår att kommunerna har tagit över ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende för ganska exakt hälften av be- folkningen, 4 585 607 invånare och att har kvar detta ansvar i den andra hälften av befolkningen, 4 297 800 invånare. Andelen invånare 80+ är något högre av befolk- ningen, i de kommuner som tagit över ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende jämfört i de kommuner där har kvar detta ansvar. Fördelning av befolkningen på landsting där kommunerna tagit över ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende och landsting som har kvar detta ansvar Landsting där kommunerna tagit över hemsjuk- Landsting som har kvar hemsjukvården i ordi- vården i ordinärt boende Den tidsanvändningsstudie som ligger till grund för de beräkningar och jämförelser som redovisas i denna rapport, avrapporteras i sin helhet i den PM som har överlämnat till för publicering. Den som vill veta mer om metoden och om de definitioner som används t.ex. beträffande hemsjukvårdsbegreppet bör börja med att läsa den ovan nämnda PM:en. Som bilaga 1 i PM:en finns den blankett som fyllts i av den ej legitimerade personalen under studie- veckan samt ifyllnadsanvisningar med förklaringar till vilka arbets- uppgifter som innefattas i blankettens olika arbetsuppgifter. I bilagorna 5–12 i denna rapport, redovisas ett antal underlag och bearbetningar av material från utredningen, utöver de tabeller som finns inkluderade i själva rapporttexten. Inom ramen för den förstudie som föregick detta projekt under- söktes vilka uppgifter om hemsjukvårdens omfattning i landstingen som gick att få fram ur den verksamhetsstatistik som publiceras av . Insamling av uppgifter avseende verksamhet och ekonomi i landsting och regioner pågick avse- ende , uppgifter som finns publicerade. har utvecklat sin statistikinsamling när det gäller verksamhet och ekonomi och skall in- satserna inom hemsjukvården redovisas för sig. Det gäller såväl den hemsjukvård som utförs inom ramen för primärvården som hem- sjukvård som är kopplad till den specialiserade somatiska och psykiatriska vården. har alltid ansvar för läkarinsatserna inom hemsjuk- vården i ordinärt och särskilt boende. I redovisning av primärvårdsanknuten hemsjukvård ingår läkarinsat- serna inom såväl ordinärt boende som särskilt boende. För de landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende redovisas under rubriken hemsjukvård även insatser från övriga personalgrupper t.ex. distriktssköterskor, undersköterskor och rehabiliteringspersonal. Vid projektets start var det en förhoppning att läkarinsatsernas omfattning inom hemsjukvården skulle kunna fångas genom denna statistik. Detta visade sig dock omöjligt eftersom landstingen fort- farande inte rapporterar läkarbesöken i hemsjukvården på ett till- förlitligt sätt. I , som är ett av de landsting som ingår i studien, har t.ex. inga läkarbesök i hemsjukvård noterats vilket beror på brister i inrapporteringen från . Mot denna bak- grund har läkarinsatserna lämnats helt utanför studien såväl vad avser tidsinsats som kostnader. I det material som redovisas i bilaga 1 ingår dock läkarinsatserna i de fall där dessa ingår i statistiken. I bilaga 1 redovisas lands- tingens kostnad för primärvårdens hemsjukvård, för specialiserad somatisk och psykiatrisk hemsjukvård och för dessa olika typer av hemsjukvårdsinsatser sammantaget. Syftet med detta är att ge en översiktlig bild av hur landstingens kostnader för hemsjukvård skiljer sig mellan landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende och landsting där kommunerna tagit över detta För att ge förutsättningar för jämförelser har kostnaden redovisats i kronor och genom användande av nyckeltalet kronor per invånare 80+. De landsting som är markerade med mörkgrå färg i bilagan har kvar ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende. Av bilagan fram- går att medelvärdet för samtliga redovisade landsting är och invånare 80+ för alla former av hemsjukvård som betalas av . För de landsting som har kvar ansvaret för hemsjuk- vården ligger genomsnittskostnaden på och invånare 80+ och för landsting där kommunerna tagit över ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende ligger genomsnittskostnaden på . Landstingens kostnad för hemsjukvård i dessa landsting avser i första hand läkarinsatserna inom hemsjukvården och i före- kommande fall specialiserad hemsjukvård som utgår från sjukhus. Observera att kostnaderna i bilaga 1 avser alla kostnader hän- förliga till landstingens hemsjukvård. De kostnadsberäkningar som i övrigt görs i denna rapport avser endast personalkostnad enligt den definition som används i bilaga 4. I tabell 2, som bygger på bilaga 1, framgår att spännvidden mellan landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende ligger mellan i och i och invånare 80+. och som ingår i vårt material ligger på respektive per invånare 80+. Det innebär att de ligger i mitten av skalan, den ene över och den andre under medelvärdet. Med detta som utgångs- punkt är det skäligt att tro att de siffror som redovisas från dessa landsting i landstingens PiP-material på ett rimligt sätt represente- rar ett ungefärligt genomsnitt av läget i de landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende. Kostnader i kronor för landstingens hemsjukvård i primärvård, specialiserad vård och totalt, och invånare 80+ år*- landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende ¤ = medelvärde exkl. . * = Hämtat ur bilaga 1 Vid jämförelser mellan landsting är det viktigt att beakta kostna- derna för hemsjukvård i såväl primärvård som specialiserad hem- sjukvård. Ser man enbar till hemsjukvårdskostnaderna inom pri- märvården kan man konstatera att t.ex. ligger på samma låga nivå som landsting där kommunerna tagit över hem- sjukvården i ordinärt boende. Lägger man däremot till även kost- naden för den specialiserade hemsjukvården hamnar på andra plats efter , med per invånare 80+. I den fortsatta redovisningen av kostnader för landstingens hem- sjukvård har vi ändå valt att utgå endast från de kostnader inom primärvårdens hemsjukvård som redovisas i landstingens PiP- material avseende de kommuner som ingår i studien. Det hänger samman med att det i dessa kommuner inte förekommer någon specialiserad hemsjukvård. finns det dock en begränsad sådan verksamhet i i . PiP-statistik avseende studiens kommuner PiP-statistiken är uppbyggd på samma sätt som Landstingsför- bundets statistik för verksamhet och ekonomi i landsting och regioner. Till skillnad från den nationella statistiken ger den möjlighet att få fram uppgifter från alla primärvårdsenheter inom de landsting som använder metoden för verksamhetsuppföljning. Detta har gjort det möjligt att i denna studie få redovisning av hemsjukvård för var och en av de kommuner som in- går i studien. I bilaga 2 redovisas uppgifter om arbetad tid, perso- nalkostnader, arbetad tid i timmar per 80+, personalkostnad i kr/invånare 80+ samt personalkostnad per arbetad timme. I vår redovisning av arbetstid och kostnader för landstingens hemsjukvård har vi valt ut de uppgifter där vi har kunnat få fram motsvarande uppgifter från landstingen i och . Det innebär att vi inte använder oss av uppgifterna beträffande läkare. I materialet från kommunerna ingår ingen administrativ per- sonal. Därför har även tid och kostnader för läkarsekreterare ex- kluderats. Av bilaga 2 framgår att det är stor skillnad mellan landstingen i och när det gäller hemsjukvårdens omfattning. Det finns även variationer i hur mycket som satsar på hemsjukvården i respektive kommun. Spännvidden i ligger mellan och in- vånare 80+ i och i , när läkare och läkarsekreterare är borträknade. I är spännvidden mellan i och i . Sammantaget ligger hemsjukvårdsinsats i de deltagande kommunerna från på och invånare medan motsvarande siffra för är . En del av förklaringen till de höga värdena för (33,) och hänger samman med att båda dessa kommuner, enligt uppgift från , har en omfattande palliativ verksamhet inom hemsjukvården. Moras personal servar även när det gäller den palliativa vården. Det har inte varit möjligt att skilja ut hur stor del av den totala tiden som utgörs av de insatser som ges till invånarna i . Detta förändrar dock inte bilden av att lands- tingets hemsjukvårdsinsats, räknat och invånare 80+ är be- tydligt högre i än i . Den tid som kommunens personal använder för hemsjukvård i olika verksamheter har kartlagts genom tidsanvändningsstudier och genom att kommunerna redovisat antal årsarbetare i respektive verksamhet. Tidsanvändningsstudien har tillämpat följande indelning av de kommunala verksamheter som innehåller inslag av hemsjukvård: Ordinärt boende, insatser enligt SoL, HSL och LSS Särskilt boende enligt SoL Särskilt boende enligt LSS Korttidsvård/-boende Alla former av korttidvård/-bo- Alla former av dagverksamhet enligt SoL och dagligverksamhet enligt LSS samt dagrehab enlig Hemsjukvårdens andel av arbetstiden i olika verksamheter Andelen sjukvård varierar mellan olika verksamheter. Korttids- vård/-boende är den verksamhet som har störst sjukvårdsinnehåll, av årsarbetstiden, räknat på samtliga deltagande kom- muner. Sjukvårdsinnehållet i LSS-boende och dagverksamhet är av arbetstiden. Skillnaderna i dessa verksamheter är små mellan kommuner som har tagit över ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende och kommuner där har kvar detta an- svar. I tabell 3 redovisas hemsjukvårdens andel av den totala arbets- tiden för kommunens personal (legitimerad och ej legitimerad) i olika verksamheter. Resultaten visar, som förväntat, att de största skillnaderna i materialet finns inom . I kommuner där har kvar ansvaret för hemsjukvård i det ordinära boendet ligger andelen sjukvårdsuppgifter i hem- tjänsten på av den totala arbetstiden, för och tillsammans. , och ligger högst med . Lägst ligger och . I kommuner som har tagit över ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende ligger andelen sjukvårdsuppgifter i i storleksordningen av arbetstiden, räknat per län. ligger högst följt av och . Lägst ligger och Åre . Andel av totalt antal årsarbeten inom respektive kommun och verksamhet och totalt som används för sjukvård, legitimerad och ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal (procent) Materialet pekar således på att den andel av arbetstiden som hem- tjänstens personal använder för sjukvård är drygt så stor i kommuner som tagit över hemsjukvården i ordinärt boende än i kommuner där har kvar detta ansvar. Inom det särskilda boendet är skillnaderna relativt små räknat per län. ligger högst och lägst .