sou · GSB375 · 2005-01-01 00:00:00 — On the contrary, our investigation indicates that the application of the secrecy regulation within the is such that nowadays a greater perturbation than before of links to other peoples is required if information is to be subject to secrecy regulations. According to chapter 2, section 1 of the official secrets act, it is nowadays a requirement that it can be assumed that links with other peoples would be marred or the country would be damaged in some other way if the information were to be revealed. However, within the it appears to be a requirement that such a perturbation of the links in question must be so serious that actual damage could be assumed to occur if such information were to be revealed. We consider this restrictive application of secrecy concerning foreign matters and the develop- ment towards increased openness in international work to be a positive development. It is our opinion that there is no reason to propose any compre- hensive changes with respect to secrecy concerning foreign matters. On the other hand we propose a minor change to the effect that the actual easing of secrecy that is a consequence of changed prac- tices within the administrative authorities concerned with foreign matters should be clarified and directly codified in the official secrets act. In the future, in order for information to be classified as secret with the support of chapter 2, section 1 of the official secrets act, it should be a requirement that it can be assumed to damage links with other peoples or in some other way damage the country if the information is revealed. Apart from the fact that this change better reflects the current practice within the (where this paragraph is most frequently applied), this will also indicate to other Swedish authorities the general easing of secrecy that we consider should be striven for. The regulations of the official secrets act with respect to international treaties should be coordinated in order to achieve greater clarity At the present time there are about ten regulations in the official secrets act that regulate secrecy concerning information that is in the possession of Swedish authorities which participate in interna- tional cooperation that entails the exchange of information between Swedish and foreign authorities. The regulations are not completely consistent and uniform. The common denominator of most of them is that they prescribe secrecy for information that an authority has acquired or has at its disposal as a result of an international treaty with another state or international organisation. In principle this means that secrecy applies either to the extent prescribed in an inter- national treaty or as a consequence of binding EC legislation. However, one consequence of the framing of the legislation is that there is a risk that the authority in question might misunder- stand the extent to which secrecy should apply with respect to the information concerned and that absolute secrecy is therefore applied too often. Moreover, as a general rule the regulations are practically impossible for outsiders to understand, while at the same time that the legislative technique used makes it hard for the legislator to have an overview of any possible changes to the official secrets act that might be necessary when new international agreements are entered into or when new regulations in accordance with EC legislation be- come applicable in . We therefore propose that four of these regulations – in chapter 7 section 14; chapter 8 sections 5 and 6; and chapter 9 section 3 of the official secrets act – should be co-ordinated in a new and more clearly framed regulation. What these four regulations have in common is, among other things, that they only prescribe secrecy for information about indi- viduals personal or financial circumstances and only in order to protect the individuals themselves. Moreover, one requirement for secrecy is that the underlying international agreements have been approved by the Swedish parliament. We propose that these regula- tions should be replaced by a new one, to the effect that secrecy for individuals should apply to information about individuals financial or personal circumstances that is at the disposal of an authority due to membership of the EU or due to any other agreement approved of by the Swedish parliament with another state or an international organisation, if revealing this information would conflict with the agreement. No change of substance is intended, but the new regulation makes the legislation more clear. It is clear that secrecy can be a direct consequence of EC directives or EC regulations. This is already the case at the present time, but this is not obviously apparent from the current wording. It can therefore be difficult for the general public to realise that this is the case. By means of the requirement that an authority shall evaluate any harm by referring to the agreement in question, it is clearly stressed that secrecy must not be stricter than what is prescribed in secrecy in the underlying agreement. This is also the case at the present time, without this being clearly deducible from the wording of the legislation. We consider that the new wording considerably reduces the risk that as a result of mis- understanding and misinterpreting, secrecy will be stricter in than what is actually required as far as international cooperation is Moreover, the regulation will be directly applicable when in the future the Swedish parliament approves new agreements that contain binding secrecy . In this way the risk that the legislator overlooks any possible need for changed regulations in the official secrets act will be eliminated. A new regulation concerning secrecy is needed in order to protect public interests in the course of international work When enters into agreements concerning the exchange of information with other states or with international organisations, demands are often made by the parties to the agreement that the records and information that are entrusted to should be kept secret if the state or organisation handing them over does not approve of them being disseminated. This is referred to as origi- nator control. In certain cases this secrecy is regulated in separate treaties or agreements concerning security and particular protection for certain information. These are known as security agreements. At the present time, information that is confidential according to such security agreements can, almost without exception, be subject to secrecy by Swedish authorities on the basis of, primarily, secrecy concerning foreign matters according to chapter 2 section 1 of the official secrets act, since revealing such information may, as a matter of course, be presumed to disturb or damage international links. However, the purport of freedom of the press act is that it is the Swedish authority which has the custody of a document that has the ultimate responsibility of examining and deciding the question of secrecy. The consequence of this is that the Swedish parliament or government cannot, in the course of negotiations, guarantee the other parties to an agreement that the secrecy required as part of the security agreement will be respected. This situation often causes problems for when it comes to international cooperation with other states or with other international organisations than the EU. In their different ways, the solutions used at the present time to circumvent this problem entail difficulties or disadvantages for . We therefore propose a new regulation to the effect that secrecy shall apply with respect to the public domain for information that is at the disposal of an authority as the result of an agreement that has been entered into with another state or international organisation, with the approval of the Swedish parliament, which entails parti- cular protection for certain information, if revealing this information would conflict with the agreement. Since, at the present time, the information that will be subject to the regulation can already be kept secret on the basis of the require- ments of the secrecy concerning foreign matters, the purpose of the regulation is not to provide an extension of secrecy with respect to international work. Instead the purpose is to give a better position in international negotiations. Moreover, in accordance with our proposal, the application of the regulation will be circumscribed in two very important aspects. Firstly, secrecy will be applicable only to information that is regulated in that particular type of security agreement. This means that secrecy in, for example, treaties of association or regulations and directives in EC legislation cannot be cited in support of a refusal to divulge information in accordance with the new security regulation. Secondly, most of the current security agreements concerning particular protection for certain in- formation are entered into by the government, but in order for the this new security to prevail, we propose the requirement that an agreement should be subject to the scrutiny of parliament. In this we consider that ability to conduct nego- tiations in the field of international cooperation will be improved without the risk of secrecy being extended more than necessary or having a negative effect upon the openness in EU work that is seeking to attain. Demands for greater clarity when an individuals request to view public records is rejected Nowadays when an authority considers the issue of releasing a public record and rejects the request in a decision that can be appealed against in accordance with chapter 15 section 6 of the official secrets act, the decision normally cites the regulation in the official secrets act upon which the authority bases its decision and states the reasons behind any possible evaluation of harm caused. When information is subject to a secrecy order on the basis of the contents of an inter- national agreement, such a rejection does not actually give any infor- mation, since the actual section of the official secrets act only refers to an agreement or treaty that is not specified. It can therefore be difficult for an applicant to judge whether or not a rejection by an authority is correct. Often it is quite simply impossible for an individual to judge whether or not there is a relevant international treaty that prescribes secrecy for the information in question, or at the very least what the treaty requires of the Swedish authority with respect to the issue of secrecy. We therefore propose an addition to chapter 15 section 6 of the official secrets act to the effect that if an authority rejects a request to view a public document, on the basis of what is stipulated in an international agreement, the authority must clearly specify what agreement is meant and what regulation in the agreement is appli- cable. If secrecy is cited on the grounds of membership of the EU, the authority must instead indicate which EC regulation or which EC directive, and upon which applicable stipulation in the regulation it bases its decision. Naturally the authority must also, as is the case at the present time, state the applicable paragraph in the official secrets act and the reasons behind any evaluation of harm in accordance with the secrecy in the international agreement or the regulations in accordance with EC legislation. In this way Swedish authorities will be obliged to explain to outsiders in a clear what evaluation they have made in any particular case with respect to secrecy, concerning information that is brought forth in the course of international cooperation. lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att 5 kap. 1 § skall ha följande lydelse. Förhandling vid domstol skall vara offentlig. Kan det antagas att vid för- Kan det antagas att vid för- handling kommer att förebringas handling kommer att förebringas uppgift, för vilken hos domsto- uppgift, för vilken hos domsto- len gäller sekretess som avses i len gäller sekretess som avses i sekretesslagen (1980:100) rätten, om det bedömes vara av rätten, om det bedömes vara av synnerlig vikt att uppgiften ej synnerlig vikt att uppgiften ej röjes, förordna att förhandlingen röjes, förordna att förhandlingen i vad den angår uppgiften skall i vad den angår uppgiften skall hållas inom stängda dörrar. hållas inom stängda dörrar. i annat fall må förhandling hållas i annat fall må förhandling hållas inom stängda dörrar, om sekre- inom stängda dörrar, om sekre- tessen gäller enligt 7 kap. 22 §, tessen gäller enligt 7 kap. 22 §, 8 kap. 17 § eller 9 kap. 15 eller 8 kap. 17 § eller 9 kap. 15 eller 16 § sekretesslagen eller, i vad 16 § sekretesslagen eller, i vad förundersökning i brottmål eller förundersökning i brottmål eller därmed likställt mål eller ärende, därmed likställt mål eller ärende, enligt 5 kap. 1 eller 7 § 1 eller 7 § 9 kap. 17 § samma lag. 9 kap. 17 § samma lag. ling skall alltid hållas inom ling skall alltid hållas inom stängda dörrar, om sekretessen stängda dörrar, om det för uppgift gäller enligt 9 kap. 3 § andra i sådan verksamhet som avses i stycket samma lag och det skulle 9 kap. 1, 2 eller 19 § sekretessla- strida mot avtal som avses där gen gäller sekretess enligt 9 kap. att uppgiften röjes vid förhand- 30 § samma lag och det skulle strida mot avtal som avses där att uppgiften röjes vid förhand- Förhör med den som är eller lider av en psykisk störning får hållas inom stängda dörrar. Är eljest för särskilt fall föreskrivet, att förhandling må hållas inom stängda dörrar, vare det gällande. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100) dels att nuvarande 1 kap. 10, 12 och 13 §§ skall betecknas 14–16 §§, dels att 1 kap. 9 §, 2 kap. 1 §, 6 kap. 2 §, 7 kap. 14 §, 8 kap. 5, 6, 10, 19 och 24 §§, 9 kap. 3 och 12 §§, 12 kap. 3 och 4 §§, 15 kap. 6 § och 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det skall införas fem nya paragrafer, 1 kap. 10–13 §§, 2 kap. 4 § och 9 kap. 30 § av följande lydelse. Vad som föreskrivs i tryckfri- Vad som föreskrivs i tryckfri- hetsförordningen om rätt att ta hetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet del av handlingar hos myndighet skall i tillämpliga delar också gäl- skall i tillämpliga delar också gäl- la handlingar hos aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska före- handelsbolag, ekonomiska före- ningar och stiftelser där kom- ningar och stiftelser där staten, muner eller landsting utövar ett kommuner eller landsting utövar ett rättsligt bestämmande infly- Sådana bolag, föreningar och stiftelser skall vid tillämpningen och stiftelser skall vid tillämp- av denna lag jämställas med ningen av denna lag jämställas Kommuner och landsting skall anses utöva ett rättsligt bestäm- mande inflytande om de ensam- 1. äger aktier i ett aktiebolag el- ler andelar i en ekonomisk före- ning med mer än hälften av samt- liga röster i bolaget eller förening- en eller på något annat sätt förfo- gar över så många röster i bolaget eller föreningen, 2. har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i styrelsen för ett aktiebolag, en eko- nomisk förening eller en stiftelse, 3. utgör samtliga obegränsat an- svariga bolagsmän i ett handelsbo- Vid tillämpningen av 1–3 skall inflytande som utövas av en juridisk person över vilken en kommun eller ett landsting be- stämmer på det sätt som anges i de nämnda punkterna anses utövat av kommunen eller . Första stycket gäller också be- Första stycket gäller också be- träffande handlingar som efter medgivande av en kommun eller medgivande av staten, en kom- ett landsting för viss bestämd tid mun eller ett landsting för viss förvaras hos aktiebolag, han- bestämd tid förvaras hos aktie- delsbolag, ekonomiska förening- bolag, handelsbolag, ekonomiska ar eller stiftelser där kommuner föreningar eller stiftelser där sta- eller landsting har utövat ett ten, kommuner eller landsting har utövat ett rättsligt Vad som sägs om kommuner och landsting i första–tredje styck- ena tillämpas också på kommu- Har i denna lag föreskrivits att Rätten att ta del av handlingar sekretessen i fråga om uppgift i gäller inte hos aktiebolag där allmän handling är begränsad till staten har ett rättsligt bestäm- , räknas tiden från hand- mande inflytande om aktierna är lingens tillkomst, om inte annat noterade på börs i eller I fråga om diarium, jour- något annat land. nal samt sådant register eller an- Om det av särskild anledning nan förteckning som förs fort- är nödvändigt med hänsyn till löpande räknas tiden från det uppgiften fördes in i handlingen. situationen eller andra väsentliga ekonomiska förhållanden hos ett bolag, en förening eller en stiftelse där staten har ett rättsligt be- stämmande inflytande, får reger- ingen meddela föreskrifter om att 9 § inte skall tillämpas beträffande handlingar i hela eller viss del av verksamheten hos bolaget, före- ningen eller stiftelsen. Beträffande bolag, föreningar eller stiftelser som lyder under eller någon av riksda- gens myndigheter meddelas un- dantag enligt andra stycket i lag. Staten, kommuner och lands- (1999:301). ting skall anses utöva ett rättsligt bestämmande inflytande om de 1. äger aktier i ett aktiebolag el- ler andelar i en ekonomisk före- ning med mer än hälften av samt- liga röster i bolaget eller förening- en eller på något annat sätt förfo- gar över så många röster i bolaget 2. har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i styrelsen för ett aktiebolag, en ansvariga bolagsmän i ett han- Vid tillämpningen av 1–3 skall inflytande som utövas av en juri- disk person över vilken staten, en kommun eller ett landsting be- stämmer på det sätt som anges i de nämnda punkterna anses utövat av staten, kommunen eller lands- tinget. I fråga om tystnadsplikt beträf- Vad som sägs om kommuner och landsting i 9 och 11 §§ till- lämpas också på kommunalför- utöver föreskrifterna om sekretess i denna lag. ser om ansvar för den som bryter bolag, föreningar och stiftelser som mot förbud enligt denna lag att avses i 9 § och deras anställda röja eller utnyttja uppgift och för gäller vad som föreskrivs i tryck- den som bryter mot förbehåll som har uppställts med stöd av lagen vid utlämnande av uppgift. 1. rätt att lämna uppgifter i vil- svar enligt 20 kap. 3 § brottsbal- ket ämne som helst för offentliggö- ken skall dock inte följa ifall nå- gon, vars anställning hos en myn- 2. förbud mot att ingripa utan dighet har upphört, röjer eller ut- nyttjar uppgifter i strid mot 6 kap. missbruk av tryckfriheten eller ytt- randefriheten eller medverkan till ett sådant missbruk. Första stycket gäller inte i för- hållandet mellan sådana bolag och föreningar som avses i 9 § och den verkställande direktören i bolaget Första stycket skall gälla även i förhållandet mellan sådana organ som avses i 8 § andra stycket och deras anställda, med undantag för den verksamhet som anges i bila- gan till denna lag. Har i denna lag föreskrivits att sekretessen i fråga om uppgift i allmän handling är begränsad till , räknas tiden från hand- lingens tillkomst, om inte annat anges. I fråga om diarium, journal samt sådant register eller annan förteckning som förs fortlöpande räknas tiden från det uppgiften fördes in i handlingen. I fråga om tystnadsplikt beträf- fande företagshemligheter och tystnadsplikt för revisorer finns bestämmelser som är tillämpliga utöver föreskrifterna om sekretess i denna lag. I finns bestämmel- ser om ansvar för den som bryter mot förbud enligt denna lag att röja eller utnyttja uppgift och för den som bryter mot förbehåll som har uppställts med stöd av lagen vid utlämnande av uppgift. An- svar enligt 20 kap. 3 § brottsbal- ken skall dock inte följa ifall nå- gon, vars anställning hos en myn- dighet har upphört, röjer eller ut- nyttjar uppgifter i strid mot 6 kap. 1 §. med annan stat eller i övrigt rör med en annan stat eller i övrigt annan stat, mellanfolklig organi- rör en annan stat eller en mellan- sation, myndighet, eller juridisk person i annan stat om det kan antas juridisk person i en annan att det stör mellanfolkli- eller en statslös person, om det ga förbindelser eller på annat sätt kan antas att det skadar skadar landet om uppgiften röjs. mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadar landet om I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller för uppgift som en myndighet förfogar över på grund av ett med en annan stat eller en mellanfolklig organisation ingånget och av godkänt avtal om särskilt skydd för vissa uppgifter, om röjandet av uppgif- ten skulle strida mot avtalet. I fråga om denna sekretess får före- skrifterna i 14 kap. 1–3 §§ inte tillämpas i strid med avtalet. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till ärende angående förvärv, överlåtelse, upplåtelse eller användning av egendom, tjänst eller annan nyttighet, om det kan antas att det allmänna lider skada om uppgiften röjs. Vad som har sagts om tjänst avser dock inte arbete som för myndighets behov utförs av dess egen eller annan myndighets personal, om det inte är fråga om ett arbete som en myndighet i konkurrens med andra myndigheter eller enskilda er- bjuder sig att utföra. Angår ärendet försäljning av lös egendom för det allmännas räk- ning, får uppgift som rör anbud eller som rör motsvarande erbju- dande inom en kommun, ett landsting eller en myndighet eller mel- lan statliga myndigheter inte i något fall lämnas till annan än den som har avgett anbudet eller erbjudandet förrän alla anbud eller erbjudanden offentliggörs eller avtal har slutits eller ärendet annars har slutförts. Angår ärendet upphandling får uppgift som rör anbud eller som rör motsvarande erbjudande inom en kommun, ett landsting eller en myndighet eller mellan statliga myndigheter inte i något fall lämnas till annan än den som har avgett anbudet eller erbjudandet förrän alla anbud eller erbjudanden offentliggörs eller beslut om leverantör och anbud fattats eller ärendet har slut- I fråga om uppgift i allmän I fråga om uppgift i allmän ling som anger villkoren i slutet ling som anger villkoren i slutet längst till dess , eller hos längst till dess , eller hos statliga affärsverk och Försvarets materielverk och i affärsverksam- affärsverksamhet , har för- het hos ett statligt bolag, förening flutit från det avtalet slöts. eller stiftelse enligt 1 kap. 9 § samt , har förflutit från det av- Sekretess gäller för uppgift som rör utlänning, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds av förhållan- det mellan utlänningen och utländsk stat eller myndighet eller or- ganisation av utlänningar. Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess i verk- samhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt med- borgarskap för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller nå- gon närstående till den enskilde lider men. I verksamhet för kon- troll över utlänningar gäller sekretess också för anmälan eller annan utsaga av enskild, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har gjort anmälan eller avgivit utsagan eller någon närstående till honom eller henne utsätts för våld eller annat allvarligt men om Beträffande beslut i ärende som avses i detta stycke gäller sekretessen dock endast för uppgifter i skälen. Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess hos In- tegrationsverket 1.i ärende om statlig ersättning för kostnader för mottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande som beviljats uppehållstill- stånd och av personer som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till sådana utlänningar och 2.i verksamhet som avser medverkan till bosättning för personer som omfattas av 1,