sou · GSB3107 · 2005-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund bl.a. av att det är en väsentlig uppgift för revisorerna att granska ändamålsenligheten i hela verksamheten är det också viktigt att personer med olika bakgrund och synsätt finns repre- senterade bland revisorerna. Det är en fördel för revisionen, liksom för all annan verksamhet – om de förtroendevalda har en representativitet som i huvudsak svarar mot befolkningen. De förtroendevalda revisorerna har en relativt hög medelålder. En förklaring till detta är att dessa ofta haft andra kommunala upp- drag tidigare. Vi vill särskilt betona att stor erfarenhet är en tillgång i det revisionella uppdraget. För att bedöma om en nämnd levt upp till fullmäktiges beslut och intentioner krävs både politisk erfarenhet och god kännedom om lokala förhållanden. För revisionsarbetets bredd och styrka är det dock viktigt att sträva efter en något bredare åldersfördelning. Det är också mycket ange- läget att sträva efter en jämnare könsfördelning. Revisorernas representativitet kan bli bättre Såväl fullmäktige som de politiska partierna har ett ansvar för att undanröja olika hinder som kan finnas för att uppnå en bättre social representativitet. Det handlar bl.a. om attityder och värde- ringar. Det handlar också om att genom utbildning m.m. skapa goda villkor för förtroendevalda att utföra sitt uppdrag. Sammanfattningsvis vill utredningen framhålla att valet av revi- sorer skall ske med bredast möjliga representativitet i fråga om kön, etnicitet, funktionshinder m.m. Enligt vår mening är det också viktigt att sträva efter att samtliga partier i fullmäktige ges möjlig- het att vara representerade i revisionen. Det kan dock vara svårt i vissa kommuner och landsting där det finns ett stort antal mindre partier i fullmäktige. Kompetenskrav får inte begränsa urvalet av förtroendevalda revisorer Lagen anger inte några krav på speciell kompetens för de förtroen- devalda revisorerna. I utredningen har vi ibland stött på uppfatt- ningen att en förtroendevald revisor bör ha en bakgrund som t.ex. yrkesrevisor, kamrer, bankman eller polis. Det kan därför behöva påpekas att uppdraget som förtroendevald revisor i likhet med andra förtroendeuppdrag inte kräver någon speciell yrkesbakgrund. Det viktiga är politisk erfarenhet och kunskap om den kommunala verksamheten samt personliga egenskaper som saklighet, obero- ende och integritet. Därtill kommer också att uppdraget som för- troendevald revisor kräver mycket tid och engagemang. I propositionen En stärkt revision (1998/99:66) fram- höll regeringen att det är viktigt att de förtroendevalda revisorerna har politisk erfarenhet och kunskap om den kommunala verksam- heten. Utredningen anser i likhet med vad som anges i propositio- nen att fullmäktige även fortsättningsvis skall ha valfrihet när revi- sorer utses. Valet bör dock ske med bredast möjliga representati- vitet. Några särskilda kompetenskrav som begränsar urvalet bör därför inte införas. Revisorernas representativitet kan bli bättre Fullmäktiges ansvar för en god representativitet Fullmäktige har det yttersta ansvaret för en god representativitet i nämnderna. När det gäller val av revisorer måste fullmäktige sär- skilt beakta tre faktorer – tillräckligt antal, lämplig kompetens och bredast möjliga sociala representativitet. Kommunallagen anger det antal revisorer som minst skall väljas (kap. 9 § 2 KL). Fullmäktige kan dock besluta att utse fler reviso- rer, vilket enligt vår bedömning är nödvändigt om fullmäktige skall kunna leva upp till lagstiftarens ambition att om möjligt alla partier blir representerade. Den samordnade revisionens krav på person- samband mellan de förtroendevalda revisorerna och lekmannarevi- sorerna i de kommunala företagen förutsätter också att ett tillräck- ligt antal revisorer utses. Under utredningens arbete har vi sett exempel på hur fullmäk- tige – som stöd till partierna vid deras nominering av förtroende- valda revisorer – låtit ta fram dels en översiktlig information om uppdraget som revisor, dels en checklista med ett antal frågor som partierna bör ta ställning till. Sådana frågor är: Är den som nominerats som förtroendevald revisor jävig vid granskningen av någon nämnd? Är den som nominerats som lekmannarevisor tagen ur gruppen av förtroendevalda revisorer? Är den som nominerats som förtroendevald revisor/lekmanna- revisor medveten om arbetsinsatsen? Har den som nominerats som förtroendevald revisor/lek- mannarevisor en bred erfarenhet? Kan den som nominerats som förtroendevald revisor/lek- mannarevisor bedriva uppdraget utan partipolitiska hänsyns- taganden? Har gruppen revisorer sammantaget en god representativitet med hänsyn till partierna i fullmäktige samt allmänna jämställd- hets- och integrationssträvanden? Partiernas ansvar för en god representativitet De politiska partierna måste nominera revisorer på ett medvetet och ansvarsfullt sätt så att revisionen kan fungera som det kommu- naldemokratiska kontrollinstrument som lagstiftaren avsett. Enligt utredningens bedömning kan partierna – på såväl central som lokal Revisorernas representativitet kan bli bättre nivå – lägga betydligt större vikt vid rekryteringen och nomine- ringen av förtroendevalda revisorer, både för att få personer med bra kompetens och för att bredda den sociala representativiteten. Detta förutsätter en genomtänkt och utvecklad nomineringsstra- tegi som slår vakt om erfarenhet och oberoende, men även leder till förnyelse, föryngring och en jämnare könsfördelning i revisionen.