sou · GSB3129d5 · 2005-01-01 00:00:00 — Svensk Naturgas kan, givet att marknaden efterfrågar detta, koordinera intressena hos dem som önskar köpa naturgas. Svensk Naturgas har ingen aktiv roll i den svenska importen eller handeln med naturgas. 6 köpte naturgas från Nova Naturgas, som levererade vidare till , och till Öresundskraft, men Gas hade ingen egen import. Aktörerna på den svenska naturgasmarknaden kan delas upp i två kategorier utifrån ägarstruktur. , Nova Naturgas och Svensk Naturgas ägs av utländska privata eller statliga bolag, medan , , , och Öresundskraft ägs av svenska kommuner. Det tyska energibolaget har en mycket stor ägarandel i den svenska naturgasverksamheten. E.ON är majoritetsägare i och har genom sitt ägande av även en andel i Nova Naturgas. Fortum har en ägarandel i Nova Naturgas och driver utrednings- verksamhet i Svensk Naturgas. Alla naturgasföretag, förutom Nova Naturgas, har även andra verksamheter inom el- och fjärrvärmemarknaden. Nova Naturgas har deklarerat att de lämnar handelsledet i och med avregleringen och eftersträvar att bli ett renodlat transportbolag på den svenska marknaden. I Figur 6 nedan illustreras ägarstrukturen på den svenska naturgasmarknaden. Ägarstruktur på den svenska naturgasmarknaden Källa: Årsredovisningar, bearbetning ÅF. Nova Naturgas har sålt sin handelsverksamhet till det danska bolaget . Köpet förutsätter ett godkännande från det svenska Konkurrens- verket. 4 Prissättning vid handel med naturgas Naturgasmarknaden är en så kallad nätverksindustri, det vill säga utvinning/produktion, transport och försäljning är starkt beroende av en infrastruktur. Denna infrastruktur kan antingen vara tran- sport av naturgas i gasfas genom ledningar eller vätskefas som LNG-transporter till havs. Naturgasledningar kan inte byggas i alla miljöer och vid besvärliga geografiska förutsättningar blir de kost- samma. Med rätt förutsättningar och stora transportvolymer kan naturgasledningar vara mycket kostnadseffektiva för överföring av energi. LNG-transporter har en hög initialkostnad, medan tran- sporternas längd har lägre kostnadspåverkan, vilket gör att LNG- transporter är lämpliga vid besvärliga geografiska förhållanden och långa avstånd. LNG-tekniken har utvecklats och övervägs även LNG-transporter med mindre fartyg och kortare transport- sträckor, bland annat i . För och även del är LNG–transporter något nytt, även om sådana har diskuterats . I den här rapporten beskrivs främst situationen och förutsättningarna för ledningsbunden naturgas. Den svenska naturgasmarknaden karakteriseras av att de stora naturgasföretagen har integrerats i flera led i naturgasens försälj- ningskedja. Det har åstadkommits genom att företagen helt eller delvis ägt eller kontrollerat andra aktörer på marknaden, såsom leverantörer och distributörer. Några av företagen har egna anlägg- ningar och är därmed även slutkunder. På grund av att produktion och transport av gas är mycket kapital- intensivt har leverantörsavtal traditionellt varit mycket långsiktiga. Avtal mellan länder kan ha avtalstider på och innehålla så kallade take or pay-åtaganden. Dessa åtaganden inne- bär att kunden åtar sig att alltid betala för en avtalad minsta volym oavsett om den tas emot den eller inte. Take or pay-avtal före- kommer förutom mellan länder, också mellan importörer och distributörer samt i vissa fall även gentemot större förbrukare, exempelvis kraftvärmeverk. Speciellt vid uppbyggnaden av mark- nader är båda parter intresserade av att teckna långa kontrakt för att säkerställa stora investeringar. Mot industrin är oftast avtals- tiden kortare, 3 , och det har blivit vanligt att dessa förlängs med i taget. Take or pay-åtaganden är mindre vanliga i avtal mot industrin. De långa avtalen kan även kompletteras med kort- siktiga inköpsavtal där gas köps på dygnsbasis. 4.2Take or pay vid marknadsöppning Genom tidigare ingångna avtal kan till exempel en distributör ha åtagit sig att ta emot en minsta volym naturgas från sin leverantör genom ett take or pay-avtal. När avtalet tecknades var inte distri- butören konkurrensutsatt, vilket gjorde att ingen annan leverantör kunde konkurrera med honom på slutmarknaden. I och med öpp- ningen av marknaden uppstår konkurrens på slutmarknaden. I några fall har det lett till att distributören passerats i försäljnings- kedjan genom att distributörens leverantör sålt gas direkt till slutmarknaden. I och med take or pay-avtalet har distributören förbundit sig att ta emot gas som han inte längre har full avsättning för. Så länge tidigare ingångna avtal löper kommer beskriven situa- tion att kvarstå. Det kan tyckas naturligt att detta skall regleras mellan aktörerna så att den som mister sin kund skall kompenseras med en sänkning av take or pay-volymen. Hur åtagandena skall reduceras beror dock på hur avtalet i övrigt är utformat, vilket gör att den upp- komna situationen måste lösas från fall till fall. Eftersom inte gasavtalen är officiella, är det inte möjligt att peka på en generell lösning av frågan. Efter att ha intervjuat ett flertal kunder, distri- butörer och leverantörer är vår uppfattning att marknaden kan han- tera de problem som eventuellt uppstår. Några aktörer kommer sannolikt att drabbas ekonomiskt, men till följd av att i stort sett samtliga avtal i som tecknades när marknaden inte var konkurrensutsatt löper ut 2006, med några undantag, kommer den ekonomiska skadan för distributörer att vara begränsad. Den svenska naturgaslagen säger att Den som innehar en natur- gasledning är skyldig att på skäliga villkor transportera naturgas. För att skydda en innehavare av gasledningar finns följande undan- tag från denna skyldighet i den i lagen. Innehavaren av en naturgas- ledning som har gjort inköpsåtaganden i avtal om köp av naturgas får, efter ansökan, av regeringen beviljas ett tillfälligt undantag från skyldigheten. Ett sådant undantag får beviljas bara om lednings- innehavaren får eller kan antas få allvarliga ekonomiska och finan- siella svårigheter till följd av skyldigheten. Ett undantag skall avse transporten av en viss mängd naturgas under viss angiven tid från en viss angiven leverantör till en eller flera angivna förbrukare. Åtminstone ytterligare ett land, , tillämpar i princip samma undantag, vilket innebär att den distributör som har take or pay-åtaganden mot sin leverantör kan få dispens från skyl- digheten att transportera gas för annans räkning. I ges dispens från skyldigheten i högst . Varken i eller i Frankrike7 har möjligheten att söka dispens utnyttjats. Sett ur ett svenskt perspektiv är risken för att någon skall lida allvarlig ekonomisk skada enligt vår bedömning mycket begränsad. Enligt de uppgifter som har varit möjliga att få fram har slut- kunderna korta avtal utan take or pay. Distributörerna har, möjligen med något undantag, möjlighet att använda naturgas i egna anläggningar, främst fjärrvärmeverk, vilket begränsar den eko- nomiska skadan för dem. Vår bedömning efter ingående diskussioner med flertalet aktö- rer, som tillsammans motsvarar 90 av marknaden, är att sannolikheten för att någon aktör i kommer att utnyttja dispensmöjligheten är mycket liten. När nya avtal skall tecknas är parterna medvetna om den nya marknadssituationen, och avtalen utformas med hänsyn till den. Den som har möjlighet, tar risken, att binda sig för en viss volym har bättre förutsättningar att förhandla till sig ett bra pris på gasen än den som inte är beredd att ta den risken. En öppen marknad leder också till att om någon får överskott på gas, oberoende av orsaken till detta, har möjlighet att sälja gasen vidare. I har Gastra etablerat en så kallad Gas Transfer Facilities (GTF) från och har därmed öppnat för en bilateral handel 7 Uppgift från CRE, Commission de Régulation de eEnergie. En liknande utveckling kan förväntas i . Priset på naturgas styrs av ett flertal faktorer. För större kunder fastställs ett startpris (baspris) genom förhandlingar med utgångs- punkt från användarens alternativ. I avtalen överenskommes nor- malt att priset för naturgasleveransen skall indexeras mot pris- utvecklingen för olja. Indexeringen kan ske mot en blandning av oljekvaliteter, men även mot kol och finns även exempel på följning mot ett noterat elpris. Däremot är säljaren inte beredd att indexera mot bränslen som inte har en säker notering, till exempel biobränslen. För enhetliga kunder med liten använd- ning tillämpas oftast tariffer. Generellt prissätts naturgasen något lägre än det alternativbränsle kunden har, det vill säga alternativ- kostnadsprissättning. Priset på naturgasen kan således variera beroende på vilka alternativa bränslen som kunden har att tillgå. Naturgasens prisförändring har även en viss tidsfördröjning mot sitt indexerade alternativ, till exempel olja, vilket visas i Figur 7. I har naturgaspriset indexerats med en viss tidsfördröjning mot råoljepriset på till exempel oljebörsen i . Naturgasprisets utveckling i och i förhållande till oljepris och importpriser för LNG till USD per miljoner Btu Källa: Statistical review of world energy 2003. Prisutvecklingen i följer utvecklingen av de internationella importpriserna för naturgas till EU. I botten ligger ytterst en oljeprisföljning i de flesta marknader, vilket även påverkar den svenska marknaden. I Figur 8 redovisas den genomsnittliga prisutvecklingen för importpriserna till EU- området. Importpriserna nådde sin högsta nivå som en följd av höjda oljepriser under slutet av . har importpriserna varit relativt oförändrade. Genomsnittliga importpriser till EU-området Källa: Energy Prices and Taxes, IEA, 1:st quarter 2004 , IEA 2004. Priset från naturgasleverantören beror även på kundens krav på variation i leveranserna. En jämn gasleverans över året ger det lägsta gaspriset. För att klara variationerna på marknaden krävs normalt ett lager i systemet. En viss utjämning över året uppnås, även om vissa förbrukare kan avstå från naturgas och övergå till olja , så kallade avkopplingsbara kunder. Kunden har ofta olja som ett alternativ till naturgas. Att utnyttja naturgas för kortvariga topplaster innebär att det måste finnas kapacitet i led- ningar och/eller i lager för detta. I många fall är därför olja ett billigare alternativ för den typen av last och speciellt om inte natur- gas används för annan last i en sådan anläggning. I Figur 9 visas schematiskt vad som är mest fördelaktigt för kapacitetsutnytt- jandet i nätet och de temperaturberoende behov som är typiskt på en marknad som den svenska. Behovet som skall täckas varierar starkt över året, medan gasleverantören eftersträvar en jämn nivå på leveranserna över året för ett optimalt utnyttjande av produk- tionsanläggningarna och distributionsnäten. Schematisk bild över skillnaden i önskad leveransprofil och marknadens behov Källa: ÅF. 4.4Prismodeller för köp av naturgas På samma sätt som inom den avreglerade elmarknaden utvecklar och erbjuder gasleverantörerna olika priserbjudanden anpassade för olika kunders behov. Ett bra exempel för att ge en bild av pris- modellerna är att beskriva de utbud som går ut med till sina kunder. De har publicerat fyra olika prismodeller för gas- kunder: Listpriset kan de kunder välja som vill ha ett rörligt pris. Listpriset indexeras mot Rotterdamnoteringar för olika oljekvaliteter. I fastprisavtalen avtalas om ett fast pris som erbjuds i perioder från en månad och upp till . När avtalet tecknas överenskommes om ett fast pris som gäller oförändrat för vald period. I figuren illustreras hur listpriset kan variera över perioden medan det fasta priset är oförändrat. Den kund som väljer fast pris säkrar sitt pris till en förutbestämd nivå. Prisband är en finansiell produkt där kunden begränsar pris- svängningarna. Naturgaspriset följer oljeprisutvecklingen men överstiger aldrig en förutbestämd nivå men understiger inte heller en fastställd miniminivå Prisbandsavtal kan tecknas eller för perioder upp till . Prismax är en liknade konstruktion som prisband, men i denna modell betalar kunden en premie för att maximera priset till en viss nivå. Prismax kan tecknas eller för perioder upp till . På något kan man förvänta sig att det kommer att gå att köpa gas till någon form av noterat pris. De naturgaspriser för slutkunder i som redovisas i det här kapitlet utgår främst från SCB:s prisstatistik. Den baseras på Euro- stats anvisningar för insamling av prisstatistik i EU:s medlemslän- der. Enligt dessa anvisningar samlar SCB in hypotetiska priser från ett urval försäljare av naturgas i . De ingående företagen till- frågas om vilket pris de skulle sätta för en kund med en viss för- brukning. Statistiken ger således inte information om de faktiska priserna. Det finns dock inga andra statistiskt säker- ställda uppgifter att tillgå och statistiken bedöms vara relevant för att visa prisutvecklingen . Priserna är angivna i löpande penningvärde och konsumentprisindex, KPI, har lagts in i syfte att spegla konsumentprisernas utveckling under vald period. I slutet av kapitlet redovisas även statistik sammanställd av industrin. Utvecklingen av naturgaspriserna för hushållskunder baserad på SCB:s statistik redovisas i Figur 12. Beräknade naturgaspriser för hushållskunder i , exklusive skatt, öre per kWh i löpande penning- Källa: SCB. Anm: Liten hushållskund8 motsvarar en årlig konsumtion av 2 326 kWh, mellanstor hushållskund 23 260 kWh och stor hushållskund 290 750 kWh. Den prisuppgång som har skett följer den uppgång av internationella gas- och råoljepriser som redovisats i kapitel 4. Hushållskunderna debiteras efter gasbolagens tariffer, vilket gör att prisvariationerna till en och samma kundgrupp bör vara små. För industrikunder redovisar SCB prisstatistik , Figur 13. Naturgaspriser för industrikunder , exklusive skatt, öre/kWh i löpande penningvärde Källa: SCB. Anm: Liten industri motsvarar en årliga konsumtionav 0,1163 GWh, mellanstor9 industri 11,63 GWh och stor industri 116,3 GWh. Prisnivåerna för industrikunderna är lägre än för hushållskunderna. har priserna sjunkit något för samtliga kundkategorier, för att åter börja stiga . För den stora och medelstora industrin fastställs priserna via förhandlingar och ofta sker en för- längning av avtalen med i taget. Som framgår av figuren kan inte samma följning mot den allmänna oljeprisutvecklingen noteras för industrin. Att industrin synes ha en lägre ökningstakt än hus- hållen kan möjligen förklaras med att det allmänna konkurrensläget varit sådant att gasbolagen inte kunnat höja sina priser i takt med den internationella oljeprisutvecklingen. (2001 har värmevärdet 9,72 använts och 9,99 MWh/1 000 Nm3 naturgas.) Ett antal stora industrikunder i Syd- och har gått samman i , . Dessa före- tag har publicerat statistik över naturgaspriset för industrigruppen och dessa redovisas i Figur 14. Priserna som industrin redovisar ligger i paritet med de priser som SCB redovisar för större industriella typkunder . Genomsnittligt naturgaspris inklusive transport, exklu- sive skatt, för industrikunder i inom SIGC10 Källa: SIGC. Traditionellt har gaspriserna satts i relation till priset på olja. Enligt många bedömare kommer naturgaspriserna i de långa stora kontrakten på leverantörssidan även att följa oljepriset, minst . Däremot är bedöm- ningarna att andra priskonstruktioner kommer att utformas mot slutkunderna, ett exempel på det är prisföljning mot elprisets varia- tion. Sådana avtal möjliggörs genom att olika former av prissäk- ringar tillämpas för att minska aktörernas riskexponering. Det utvecklas även alternativ. Det finns sju mer eller mindre ut- vecklade marknadsplatser (så kallade hub) för gas i norra : NBP (National Balancing Point) i , Zeebrügge i , TTF (vid den holländska kusten) samt Emden-Bunde- Oude vid den tysk-holländska gränsen och där Öster- rike möter . och Gastra har utrett förutsätt- 10 består av naturgasanvändarna , Pilking- ton, StoraEnso, och Öresundskraft. ningarna för att skapa en marknadsplats och i förlängningen en spotmarknad för naturgas i . Se karta i Figur 15. har den mest utvecklade marknaden för naturgas i . Där finns en utvecklad spotmarknad, där olika gasaktörer konkurrerar och det har därmed skapats en gas mot gaskonkurrens. Spotmarknaden påverkar även prisbildningen i bilaterala avtal. Genom att ledningen mellan och , The Inter- connector, togs i drift 1998, har även marknadsplatsen i utvecklats. I Zeebrügge möts gas från , och även LNG från till exempel . Genom The Interconnector sker en prisföljning mellan NBP i och Zeebrügge. På de övriga marknaderna sätts gaspriset fortfarande i huvudsak mot olja. I planeras LNG-terminaler för att säkra gastillförseln . Det gör att det även under vissa förhållanden kan ske en prispåverkan från gasmarknaderna i . De LNG-transporter som kommer från till exempel eller kan då välja att landa i eller gå vidare till . Även i pla- neras nya LNG-terminaler för att säkra gastillförseln till mark- naden. Marknadsplatser för naturgas i Främst den svenska, men även den danska, gasmarknaden är isolerad och prispåverkan från NBC och Zeebrügge är därmed mycket begränsad. Planerad utbyggnad av en ledning från till borde dock leda till en större prispåverkan mellan marknaderna, om den kommer till stånd. Den finska gasmarknaden har sina egna speciella förutsättningar och hänger inte ihop med de övriga gasmarknaderna på kontinenten, åtminstone inte prisbild- ningsmässigt. Den tyska gasmarknaden har inte samma förutsättningar för en konkurrensutsatt gasmarknad som den engelska. Marknaden är i större utsträckning uppbyggd i parallella system (ibland till och med parallella ledningssystem) mellan leverantör – kund, vilket gör att de olika leverantörerna inte lika lätt går in och konkurrerar om varandras kunder. I vilken takt utvecklingen på den marknaden kan ske har inte kunnat bedömas inom ramarna för denna studie. I samband med avregleringen av gasmarknaderna sker också en snabb omstrukturering. När till exempel den danska gasmarknaden öppnades för alla kunder (2004) bytte leverantör – . Det är de stora industrikunder- na som är snabbast med att byta leverantör. De befintliga danska gasleverantörerna tappar marknad åt nya aktörer, exempelvis , Gas och Statoil Gazelle. etablerar exempelvis nya kundrelationer i och . Hela denna strukturförändring som pågår gör också att de olika gaskontrakten ändrar utseende. För att ta nya kunder är gasleve- rantörerna villiga att skräddarsy olika lösningar för sina kunder. Ett känt exempel är DONG:s leveransuppgörelse med för det planerade kraftvärmeverket . För sker en prisföljning mot el för den del av gasen som används för elproduk- tion, medan resterande del, gas för värmeproduktion, sätts enligt en mer traditionell modell. Avtalet är banbrytande, enligt , men kommer sannolikt att få efterföljare. Uppgörelsen med sträcker sig över en längre tidsperiod, eftersom det handlar om en investering i ett kraftvärmeverk och vill ha förut- sägbara villkor. Gasaktörerna kan också säkra sig mot stora elpris- svängningar genom att använda olika instrument på elmarknaden. På går det dock bara att köpa finansiella kontrakt på tidsperioder upp till . I och med att såväl större energikunder som energiföretag har erfarenhet av den avreglerade elmarknaden finns kunskap om olika modeller för prissäkring av sina energiaffärer mot olika produkter. Exempelvis valutor, råolja eller andra råvaror kanske handelsstål eller pappersmassa? Det gör att gaspriset i teorin kan konstrueras att följa prisutvecklingen för en mängd olika varor över den tid som olika derivat handlas. Det blir därmed ett alternativ till olika bilaterala avtalsformer med prisföljning. I sker transport av naturgas nästan uteslutande i mark- förlagda ledningar. Alternativet är att kondenserad gas, LNG (Liquified Natural Gas), transporteras med fartyg eller lastbil. Denna typ av transport är försvinnande liten i men kan komma att öka. Produktionskapacitet för LNG byggs ut på många platser i världen bland annat i och LNG leveranser som ett alternativ till import av ledningsbunden naturgas har fått ökad aktualitet även i . Ett ledningssystem för naturgas kan delas in i följande huvud- delar: Stamledningarna är stålrör med en diameter på 500 1500 milli- meter. I är diametern på stamledningarna 500 600 milli- meter. Totalt bedöms det svenska naturgasnätet omfatta 539 kilo- meter överföringsledningar, distributionsledningar. För att klara av belastningsvariationer och ha reserv vid even- tuella avbrott används gaslager. Det finns inga kommersiella lager i . För den svenska marknaden utnyttjas vid behov gaslager i . Avbrytbara leveranser är ett alternativ till lager. För kortsiktiga belastningsvariationer kan så kallad linepack ut- nyttjas. Linpack innebär att mer gas än vad som förbrukas tillförs nätet, volymen och trycket i nätet ökas. Vid efterföljande belast- ningstoppar kan sedan gasen tas ut utan att minsta tillåtna leverans- tryck underskrids. Vilken storlek på linepack som är möjlig att åstadkomma begränsas av vilken utrustning som finns för tryck- höjning i hela systemet, ända från källan, samt marknadens för- Med en eller flera kompressorer på strategiska platser i systemet ökar möjligheterna att utnyttja linepack för lastutjämning. Historiskt har alternativkostnaden för kunden varit styrande när naturgaspriset fastställts. Principen har varit att naturgasen skall konkurrera och vara något billigare än kundens alternativ. Natur- gassäljaren har vid prissättningen eftersträvat att sätta ett pris på gasens mervärden relativt alternativen och få betalt för detta när kundens pris fastställs. Kunden har å sin sida hävdat att denna vinst skall gottskrivas honom och inte leverantören. Vem som har lyckats bäst i detta avseende kan inte generellt beskrivas, eftersom naturgasavtalen inte ges offentlighet. Gasbolagen hävdar att det har varit svårt att ta ut detta mervärde vid förhandlingar. Den betal- barhet som fastställs genom att värdera kundens alternativ skall täcka alla kostnader från källan till kunden samt ge en vinst för samtliga aktörer i försörjningskedjan. Med denna princip har det inte funnits något behov av att speciellt redovisa transportkost- naden till kunden. Det pris som kunden betalar har således inte speglat produktions- eller distributionskostnaderna utan kost- naderna för alternativet till naturgas. Även andra marknader har delvis byggts upp med samma prissättningsprinciper till exempel den svenska fjärrvärmemarknaden. Under ett uppbyggnadsskede har det inte varit nödvändigt att allokera kostnaderna för transporterna till varje kundkategori. Leverantören av naturgas har kunnat ansluta nya kunder efterhand om de på marginalen givit ett positivt tillskott. Vid den marknadsöppning som sker separeras handel och transport. Det gör att kunden får dels ett pris på den energi som köps och dels ett på transportkostnaderna. De aktörer som tagit rollen som transportbolag har publicerat transporttariffer. Nova Naturgas tariff är konstruerad så att alla betalar efter samma tariff oberoende av var gasen levereras utefter stamled- ningen. Denna tariffutformning har både för- och nackdelar. De kunder som ligger nära leveranspunkten till kan med rätta hävda att de är med och betalar transporten för kunder längre bort i systemet. Tariffutformningen skulle säkert inte ifrågasättas på samma sätt i en väl utbyggd infrastruktur med matningar från flera importpunkter. Tarifferna för det svenska stamnätet har en hög kapacitetsandel, vilket innebär att den effekt som kunden behöver vid höglast får stor påverkan på transportpriset, även om denna kapacitet (effekt) behövs . Transportkostnaden för en kund som utnyttjar maximikapacitet av året får nästan lika stora transportkostnader som den som tar ut samma effekt . Tarifferna för transport i det svenska stamnätet, Nova Naturgas, innehåller följande element11: fast avgift per leveranspunkt, oberoende av årsvolym. 2.Avgift för avtalad timvolym avgift för utnyttjad kapacitet, baserad på maximalt timuttag av naturgas, oberoende av årsvolym.