sou · GSB325 · 2005-01-01 00:00:00 — En genomgång av myndigheternas ekonomiska redovisning till ut- redningen finns nedan. Den ger vid handen att det totalt från deras sida läggs på verksamhet som myndig- heterna själva definierar som totalförsvarsinformation. Av dessa medel kommer från Försvarsmakten, 1,35 mil- joner kronor från , 2,25 miljoner kro- nor från Styrelsen för psykologiskt försvar, från och från Totalför- svarets pliktverk. Det är dock svårt att ge en klar bild av vad statens kostnader för totalförsvarsinformation uppgår till. Ett grundproblem är att aktö- rerna har olika utgångspunkter när de lämnat underlag till utred- ningen. Ett annat problem är att det finns skillnader i synen på vad begreppet totalförsvarsinformation innebär. En ytterligare tvek- samhet rör förhållandet att det generellt är svårt att avväga var gränsen ska dras mellan information och utbildning. Jag har därför kompletterat myndigheternas redovisning med ett förtydligande om vad varje myndighet avser med begreppet totalförsvarsinfor- mation. När det gäller de frivilliga försvarsorganisationerna finns motsvarande att läsa i bilaga. Försvarsmaktens totala kostnader för informationsfunktionen var . För central ledning, samordning och genomförande, inklusive rekryteringsinformation, avsätts av den totala kostnaden. Utgångspunkter: Översyn av aktörerna Försvarsmakten bidrar med till samverkansprojekt om ungdomsinformation inom ramen för verksamhet. Därtill bidrar Försvarsmakten med till Folk och Försvars säkerhetspolitiska in- troduktionsutbildning. Alla kostnader är exklusive personalkostnader. Försvarsmaktens informationsfunktion återfinns på såväl central som lokal nivå. Den centrala nivån svarar för ledning och samordning av informations- tjänsten. Antal anställda på central nivå är sammanlagt 33. Fördel- ningen är 25 personer på Försvarsmaktens informationsavdelning, sex personer på Informationssektionen i den operativa insatsled- ningen och två personer på Informationsfunktionen inom Riks- hemvärnsavdelningen. På lokal nivå återfinns informationsfunktio- ner vid samtliga 52 verksamhetsställen – förband, centra och sko- lor. Funktionen är oftast inordnad i stabs- eller personalavdel- ningen samt ingår normalt i förbandens ledningsgrupp och har som huvuduppgift att svara för information kring det egna förbandets verksamhet. Totalt omfattar denna grupp cirka 100 helårsarbetande eftersom många har arbetsuppgiften som en tillikauppgift utöver ordinarie befattning. Försvarsmakten menar att begreppet totalförsvarsinformation inte är helt tydligt definierat och att det därför är svårt att föra ett resonemang kring kostnaderna för dessa. Försvarsmakten är en del av totalförsvaret och därmed kan information om Försvarsmaktens del av helheten betraktas som totalförsvarsinformation. Å andra sidan kan en snävare betydelse vara att det endast gäller informa- tion om vad myndigheten gör för att bidra till att stärka samhällets sårbarhet, säkerhet och skydd. För redovisningen gör därför För- svarsmakten en gränsdragning där totalförsvarsinformation definie- ras som informationsinsatser för att främja en fördjupning av kun- skaperna i samhället avseende svensk säkerhetspolitik och För- svarsmaktens roll inom totalförsvaret. informationsbudget är exklusive löner för åtta personer. Krisberedskaps- myndigheten avdelar drygt 1 miljon av informationsenhetens bud- get till totalförsvarsinformation. Myndigheten bidrar med till Folk och Försvars säkerhetspolitiska introduk- Utgångspunkter: Översyn av aktörerna Andra enheter inom myndigheten använder för information. Myndigheten definierar totalförsvarsinformation som den in- formation som tas upp i planering. Det handlar således om samarbetsprojekt där två eller flera aktörer i Informa- tionsrådet samverkar. Av den egna information, som be- driver, betraktas inga delar som totalförsvarsinformation. Det är intern information som exempelvis intranätet. Extern information utgörs bland annat av magasinet Krisberedskap, nyhetsbrevet beredskapsnytt, extern webbplats och kontakter med massmedier. Styrelsen för psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvars informationsbudget är , varav går till totalför- svarsinformation. Styrelsen bidrar med högst till den säkerhetspolitiska introduktionsutbildning som Folk och För- svar genomför. Kostnaderna är angivna exklusive löner. arbetar två perso- ner inom styrelsen med informationsfrågor på heltid. Som totalförsvarsinformation definierar myndigheten webplats- en , Lumpenmaterialet, de länskonferenser som genomförs i samarbete med Folk och Försvar, OH-material som stödjer frivilligorganisationerna samt totalförsvarsinforma- tionen i telefonkatalogens avsnitt om samhällsinformation. Statens räddningsverks informationssekretariat har en total budget på . Kostnaden är emellertid redovisad inklu- sive personalkostnader till skillnad från övriga myndigheters redo- visning. 24 personer är anställda på informationssekretariatet. I denna kostnad inkluderas de medel som bi- drar med till . Kostnaden uppgår totalt till och består av som går till det så kallade skolprojektet och 50 000 till de Folk och Försvars läns- konferenser. Utgångspunkter: Översyn av aktörerna Därtill finns det separat finansiering från och säkerhetsutbildning (CRS) till om . 2003 betalades till och . Skyddsnätet kostar 3,5–. Verket ser de pengar som man bidrar med till som det enda som kan betraktas som totalförsvarsinformation. har en informationsbudget om . Sex personer arbetar centralt med infor- mation på Informationsstaben. Uppskattningsvis deltar personal från regionkontoren i mässaktiviteter och motsvarande med totalt 0,5 person . Av detta uppgår ungdomsinformation till cirka 2,3 miljoner kro- nor , varav andel för är och går till . Budgeten för extern information, utom ungdomsinformation, är cirka 1,2 mil- joner kronor . Av detta är andel för länskonfe- renserna . Myndighetens kärnverksamhet är bemanning av totalförsvaret, vilket innebär att i princip all information från myndigheten hand- lar om totalförsvar. Vad som ska betraktas som information om myndigheten och dess verksamhet och vad som är totalförsvarsin- formation i utredningens mening är oklart eftersom begreppet totalförsvarsinformation inte är definierat. Inriktningen för information till ungdomar är att förbereda den enskilde för mönstring och inskrivning samt upplysa kvinnor om deras möjlighet att frivilligt antagningspröva för att därefter kunna skrivas in till plikttjänst. Ungdomsinformationen består av material och aktiviteter som riktar sig till ungdomar mel- lan 16 och . Ungdomsinformationen omfattar utveckling och löpande drift av Lumpensajten, produktion av olika delar samt . Därtill ingår informationsmaterial om förmå- ner, mässmaterial och verksgemensamt informationsmaterial som används i samband med mönstringen. Utgångspunkter: Översyn av aktörerna dels praktisk och vägledande information om totalförsvaret, plik- ten, mönstringen, befattningar och förmåner, dels sådant som syf- tar till att skapa intresse för plikten. Merparten av informationen är en del av och en förutsättning för myndighetens kärnverksamhet. Även innehållet i Lumpenpaketet är till stor del av karaktären pliktförberedande information och dessutom myndighetens vikti- gaste information till unga kvinnor om antagningsprövning. I den externa informationen, utom ungdomsinformation, ingår verkets externa tidning och myndighetens webbplats . Folk och Försvars totala kostnad för verksamheten var inklusive löner. lämnade staten i bidrag till denna organisation. Statens bidrag har varit . finansieras genom bidrag från myndigheterna som går till den säkerhetspolitiska introduktionsutbildningen för gymnasiet. De frivilliga försvarsorganisationerna har generellt svårt att redo- visa specifika informationskostnader. Det beror på att organisatio- nernas totalförsvarsinformation ofta vävs samman med andra akti- viteter. Huvudsakligen bedrivs totalförsvarsinformationen med statsmedel, men också egna pengar och fondmedel förekommer. drivs exempelvis medlemstidningen helt med egna medel, ibland helt med statliga anslag och i andra fall med både egna och statliga medel. De tidningar som finns vänder sig primärt till de egna medlemmarna, men i vissa fall finns en ganska stor läsekrets utanför organisationen. Många av organisationernas tidningar har annonsintäkter, särskilt om de också vänder sig till en krets utanför medlemmarna. Andra typer av informationsmaterial kan produce- ras som projekt med särskilt sökta fondmedel. Informationsinsatsernas har ofta mer än ett syfte, vilket också bidrar till att göra det svårt att i en ekonomisk sammanställning avgöra inom vilket område en enskild aktivitet hör hemma. Utgångspunkter: Översyn av aktörerna gande i mässor och olika temadagar har exempelvis både ett allmänt informationssyfte och ett rekryteringssyfte. Ett fåtal organisationer har en tydlig uppdelning mellan interna respektive externa kostna- der för olika verksamheter. Organisationerna har sannolikt kon- troll över sina administrativa kostnader, men de flesta fördelar inte administrationstid på olika aktiviteter i redovisningen. Kostnads- och intäktsbilden för informationsverksamheten är alltså mycket komplicerad och varierar dessutom över tiden. Olika frivilliga försvarsorganisationer definierar dessutom informations- verksamhet på skilda sätt. Slutligen menar många organisationer att det är svårt att särskilja totalförsvarsinformation, eftersom den är invävd i nästan all utbildning och i all rekrytering. Följande scenario illustrerar de svårigheter som finns att hänföra kostnader till en viss verksamhet. Under en veckolång utbildning som arrangeras av en frivillig försvarsorganisation ska också en videofilm spelas in. Hur ska kursledningens tid fördelas? Vissa övningar tillrättaläggs för att passa videofilmen. Vad är informa- tionskostnad respektive utbildning? Vissa instruktörer uppträder också i videofilmen. Hur ska kostnaden för dessa fördelas mellan utbildning och information? Det producerade materialet används både i intern utbildning och vid utställningar. Hur ska kostnaden fördelas mellan intern information respektive rekrytering? Kostnader för de frivilliga försvarsorganisationernas informationsverksamhet En sammanställning över de frivilliga försvarsorganisationernas kostnader för alla typer av information finns som bilaga till denna utredning. Sammanställningen bygger på de uppgifter som organi- sationerna själva lämnat. De totala kostnaderna uppgår enligt dessa uppgifter till , varav merparten finansi- eras av statliga medel. De frivilliga försvarsorganisationer som inte svarat när uppgif- terna ställdes samman (Frivilliga samt Svenska ) har egna tidningar och en ganska omfattande informationsverksamhet, men detta bör kosta högst . Finansieringen sker troligen inte bara med statliga medel. Sammantaget är det emellertid omöjligt att skapa sig en säker uppfattning om hur mycket pengar som egentligen går till organi- Utgångspunkter: Översyn av aktörerna sationernas information om samhällets sårbarhet, försvar och säkerhetspolitik. Siffrorna som anges ovan måste alltså tas med en rejäl nypa salt. Bakgrunden är de svårigheter som beskrivs ovan att avgöra vad som är totalförsvarsinformation, rekrytering och ut- bildning. Av sammanställningen i bilagan framgår exempelvis att vissa frivilliga försvarsorganisationer ser utbildningstillfällen, före- ningsmöten etcetera som information, medan andra enbart sorterar in tryckt informationsmaterial under samma rubrik. 2.1.7Vilka grupper nås? Stora delar av totalförsvarsinformationen är riktad till skolungdo- mar och till mönstringspliktiga. Endast små resurser avsätts för att nå personer med begränsade kunskaper i svenska, invandrare och personer med olika slag av funktionshinder. I första hand vänder sig informationen till ungdomar i gymnasie- skolan, men med ett särskilt fokus på 17-åringar som får Lumpen- materialet. Genom de olika informationskanalerna kan man räkna med att totalförsvaret har etablerad kommunikation med ungdo- mar mellan 16 och . Givetvis förekommer kontakter också med dem som är både yngre och äldre, men de är inte syste- matiskt ordnade. Till de prioriterade målgrupperna inom ramen för Lumpenpro- jektet hör bland annat unga kvinnor. Försvarsmaktens Rekryteringscentrum genomför riktad informa- tion till kvinnor dels för att informera om Försvarsmakten, dels i rekryteringssyfte. Ett särskilt projekt planeras för information till unga kvinnor. har verket tillsammans med övriga medlem- mar i diskuterat lämplig strategi för att nå till ungdomar med invandrarbakgrund. diskuterades inom ramen för hur dessa ungdomars intresse ska fångas upp bättre vid student- och utbildningsmässor där och Försvarsmakten deltar. har utarbetat en plan för hur myndigheten ska agera för att bidra till att öka mångfalden i totalförsvaret. För övrigt sker mycket få insatser för att nå personer som har begränsade kunskaper i svenska eller som genom funktionshinder Utgångspunkter: Översyn av aktörerna av olika slag har begränsade möjligheter att delta i samhällets akti- viteter. Försvarsmakten genomför exempelvis inga särskilda insatser för personer med invandrarbakgrund eller för personer med olika grader av funktionshinder. För de frivilliga försvarsorganisationerna är de prioriterade mål- grupperna framförallt de egna medlemmarna, då de är föremål för den interna informationen. Det kan också vara andra för den speci- fika organisationen naturliga kopplingar: Hemvärnsbefälets riksför- bund skriver exempelvis att de prioriterade målgrupperna är hem- värnsförband och egna medlemmar. Flera återkommer till att beslutsfattare är en viktig målgrupp. Annars tycks målgrupperna för informationen variera mellan olika organisationer, beroende på vilka som organisationen vill rekrytera eller på andra sätt vända sig till. Målgruppen kan exempelvis vara värnpliktiga, ungdomar, kvinnor, lärare, politiker, kommunan- ställda och försvarsmaktspersonal. Vissa organisationer talar också om allmänheten som en viktig målgrupp. Det är få frivilliga försvarsorganisationer som gör informations- insatser för att nå personer med invandrarbakgrund. Frivilliga skytterörelsen menar att det inte är nödvändigt då organisationen är i den lyckliga situationen att män och kvinnor samt unga och gamla tränar och tävlar tillsammans. I stor utsträckning inkluderar detta också handikappade och invandrare. Dock finns det några stycken som framhåller att organisationen planerar eller genomför särskilda insatser gentemot dessa grupper. Dessa organisationer är , , och . Exempelvis har Lottorna inlett samarbete med Assyriska ungdoms- förbundet i syfte att arbeta integrerat med upplysning om säker- hetspolitik och totalförsvar. , Frivilliga radioorganisationen, Kvinnliga Bilkårers Riksför- bund och Lottorna tar in utländska medborgare i sin icke-militära verksamhet, enbart i ungdomsutbildningen. har ambitionen att öka andelen unga kvinnor i ungdomsutbildningen. Utgångspunkter: Översyn av aktörerna Lottorna vänder sig av naturliga skäl nästan uteslutande till kvinnor. I övrigt görs inga särskilda insatser för dessa. har inom Normgivande mång- fald behandlat situationen för homo-, bi- och transpersoner inom försvaret. Detta har fått stort stöd av försvarsledningen och rådet ser en framtid för projektet. Folk och Försvar genomförde ett särskilt projekt som syftade till att vinna erfarenheter om hur information på bästa sätt kan ges till personer med invandrarbakgrund. Inom ramen för projektet genomfördes bland annat studiebesök vid militära för- band. Även ett större seminarium genomfördes med deltagande av personer med invandrarbakgrund samt från olika organisationer och myndigheter. Projektets viktigaste slutsats var att information ges bäst tillsammans med andra svenskar. Ett resultat av projektet är att SIOS (Samarbetsorgan för etniska organisationer i ) har ansökt och beviljats medlemskap i och Försvar. Folk och Försvar genomför säkerhets- och försvarspoli- tiska konferenser med de politiska kvinnoförbunden. Ytterligare en aktivitet som riktar sig till enbart kvinnor är den grundläggande totalförsvarsutbildningen för unga kvinnor. Jag kan inte finna att någon av organisationerna driver en mer genomarbetad strategi för att förändra eventuella ojämlika mål- grupps- eller medlemsförhållanden. Flera nämner dock i sina svar att man ser det problematiska i situationen och det tycks råda en öppenhet för förändring. Om inte annat för att rekrytera medlemmar – skriver att informationsverksamheten kommer att prio- riteras mot bakgrund av befarad nedgång av antal människor som kommer att vilja medverka i den frivilliga försvarsverksamheten. konstaterar att det är svårare att nå om han eller hon inte finns med i en grupp som primärt bildats för andra behov. Det finns också ett utrymme, skriver för- bundet, att öka exponeringen mot exempelvis människor med funktionshinder eller med annan etnisk bakgrund. Civilförsvarsför- bundet ser som sin främsta utmaning att hitta kanaler som leder fram till dessa. 3Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan 3.1Den svenska skolans struktur 3.1.1Ett livslångt lärande – från förskola till vuxenutbildning Samhällets utveckling innebär nya villkor för människans livssitua- tion. Samhällsförändringar som ökad internationalisering, kulturell mångfald, arbetslivets förändring och informationsteknologins ut- veckling påverkar även arbetet i skolan. Förändringstakten i sam- hället har ökat och förändringarna ställer individen inför ständiga val och alternativ. Därmed ställs också nya och större krav på kun- skap och utbildning. Samhällsutvecklingen ställer krav på skolan att förändras från att vara en i huvudsak kunskapsförmedlande institu- tion till att bli en värdebärande och utbild- ning i det livslånga lärandet. 3.1.2Lärarrollen – att leda och handleda Lärarens uppdrag definieras tydligt i läroplanernas mål och riktlin- jer, där mer än 40 skall ringar in uppdraget. (Se Lpo och Lpf 94 samt Lpfö 98), Utgångspunkten är att möta eleven där denne befinner sig i sitt lärande (punkt 2.1 i Lpo/Lpf 94): Läraren skall utgå från den enskilda elevens behov, förutsättningar, erfarenheter och tänkande. I den lärarutbildning som bedrivs i sedan reformen 2000 (prop. 1999/2000:135) ges alla lärare en gemensam kunskapsbas om 60 poäng, innefattande kunskaper om skolsystemet, utvecklings- psykologi och verksamhet förlagd ute på skolorna. Syftet är att i praktiken omsätta teorier man lärt och reflektera över hur prakti- ken kan finna förklaringar i olika teorier. Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan Läraren har ett ansvar för att leda elevernas lärande och förbe- reda dem för ett ständigt lärande i en föränderlig omvärld. Tradi- lektioner måste kombineras med flexibla arbetsformer och grupperingar, där handledning blir ett viktigt inslag. 3.1.3Rektorsrollen – en tydlig pedagogisk ledare Vid läroplansreformen 1994 förtydligades rektors uppdrag som pedagogisk ledare för skolan och som chef för lärarna och övrig personal i ett särskilt avsnitt. Här uttalas tydligt vilket ansvar som rektor särskilt har avseende områden som elevinflytande, undervis- ningens utformning och innehåll, personalens kompetensutveck- ling samt stimulans till internationella kontakter, för att peka på några områden. Rektor har således ett tydligt ansvar för såväl lära- res som elevers lärande. Förändrade roller för lärare och rektor Rektorer och lärare har genom de förändringar skolan genomgått fått förändrade roller. Från att ha haft en roll som förvaltare av det detaljerade statliga regelverk, som tidigare fanns för skolan, har rektors roll genom decentraliseringen av ansvar och befogenheter i allt högre grad inriktats mot att skapa handlingsutrymme för lokal skolutveckling. Lärarens roll har förändrats från att ha varit kun- skapsförmedlande till att bli mer handledande och stödjande för eleverna i deras lärande. Även skolans organisation har förändrats och det ställs allt högre krav på samverkan och samsyn mellan de olika delarna i skol- systemet. Nästan alla barn går i någon form av förskola och går många över till förskoleklass. Denna skolform är en skyldighet för kommunen att erbjuda alla sexåringar. Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan Till denna räknas den nioåriga med mål att uppnå fem och år nio, samt sameskolan, specialskolan och särskolan. Gymnasieskolan är i praktiken en obligatorisk skolform, då i stort sett alla elever fortsätter studierna där efter . Den är organiserad i 17 nationella program med en gemensam kärna av kurser. Utöver detta finns specialutformade och individuella pro- gram av olika slag. Gymnasiesärskolan är organiserad på ett likartat sätt men omfattar . vuxenutbildning erbjuder utbildning för elever motsvarande grund- och gymnasie- skolan samt särskolan, men är ej organiserad i program utan har en ren kursutformning. Skolans styrsystem bygger på mål- och resultatstyrning där staten anger målen och ramarna för utbildningen genom de nationella styrdokumenten skollagen, skolformsförordningarna, läroplanerna, programmålen och kursplanerna. Det är sedan kommunernas ansvar att genomföra utbildningen. Skolorna, kommunerna och staten följer på olika sätt upp och utvärderar verksamheten för att se att målen verkligen nås. Skollagen (1985:110) innehåller de grundläggande bestämmel- serna om utbildningen inom alla skolformer. Lagen anger de juri- diska ramarna för hur verksamheten ska utformas. Den antas av medan gymnasieförordningen (1992:394) samt grund- skoleförordningen (1994:1194) utfärdas av regeringen. I läroplanerna för (SKOLFS 1994:1) samt för gym- nasieskolan (SKOLFS 1994:2) bestäms skolans uppgifter och de värden som ska ligga till grund för undervisningen. Tillsammans med skollagen ska läroplanerna styra verksamheten i skolan. För gymnasieskolan finns dessutom programmål för varje nationellt program. Dessa fastställs av regeringen och ger en helhetsbild av programmet i fråga som ska sätta sin prägel på programmets ämnen. Kursplanerna för fastställes av regeringen och kursplanerna för gymnasieskolan av . Utgångspunkter: Totalförsvarsinformationen i skolan Utbildningens inriktning bestäms nationellt; vilka ämnen som ska finnas i skolan, vilka mål och riktlinjer som ska gälla och vad alla elever minst ska kunna. På lokal nivå ska detta konkretiseras i skolplanen, den lokala arbetsplanen och den individuella studiepla- nen. I skolplanen beskriver kommunen hur målen i de nationella styrdokumenten ska uppnås i den egna kommunens skolor. I pla- nen ska kommunen redogöra för sådana villkor som är avgörande för att målen nås, exempelvis personal, resurser och resursfördel- ning. Skolplanen antas av kommunfullmäktige. Rektor ansvarar för att en lokal arbetsplan upprättas på den enskilda skolan. Den ska visa hur mål i de nationella styrdokumenten liksom mål i den kommunala skolplanen ska uppnås. Den individuella studieplanen finns endast för gymnasieskolan och ska upprättas för varje elev på gymnasiet. Lärare och elever tolkar tillsammans de olika styrdokumenten och tar ställning till hur målen ska nås. Denna frihet som lärare och elever har kallas det lokala frirummet. 3.2.1Vad sägs om undervisning om totalförsvaret i skolans styrdokument? Jag har utrett hur de olika styrdokumenten för grund- och gymna- sieskola är utformade i de delar som beskriver kunskapsområden inom vilka undervisning om totalförsvaret och samhällets krishan- tering kan tänkas ingå. Jag har också gjort en historisk tillbakablick för att översiktligt utreda vad som sägs om undervisning i totalför- svarsfrågor i tidigare läro- och kursplaner för grund- och gymnasie- skola. I skolans nu gällande styrdokument nämns inte begreppen totalförsvar, samhällets krishanteringssystem eller säkerhetspolitik. Det finns heller inte något generellt stöd för en undervisning som utgår från dessa begrepp.