sou · GSB336d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Detta hyresvärde är indexerat och räknas om . Skattesatsen är beroende av var i landet fastigheten är belägen. På landsbygden är skattesatsen . I storstadsområdena varierar skattesatsen, från till , beroende på i vilken kommun fastigheten är belägen. I såväl alla kantoner som på federal nivå förekommer en löpande beskattning av fastigheter i form av en schablonintäkt som utgörs av ett beräknat hyresvärde. Det gäller såväl permanent- som fri- tidshus. Hyresvärdet skall motsvara ett lokalt marknadsmässigt hyresvärde. I praktiken är det dock ofta lägre. Utgiftsräntorna är som huvudregel fullt avdragsgilla. På federal nivå förekommer inte kapitalvinstbeskattning av pri- vatbostäder. Alla kantoner och kommuner tar emellertid ut en fas- tighetsskatt (Liegenschafts- oder Grundsteuern) som utgår med 0,05–0,av ett taxeringsvärde som bygger på marknads- värdet. Förekomsten av fastighetsskatt och skatteuttag varierar betydligt mellan olika kommuner och kantoner. Många kantoner tar ut en särskild stämpelskatt vid fastighets- överlåtelser. Skatten varierar mellan 1–av förvärvspriset. Fastighetsägaren beskattas för en schablonintäkt som tidigare upp- gick till av taxeringsvärdet men har som följd av en ny fastighetstaxering sänkts till . Avdragsrätten för utgiftsräntor avseende permanentbostäder är begränsad. Avdrag får göras från schablonintäkten med ett visst högsta belopp. Kommunerna tar ut en fastighetsskatt. Underlaget utgörs av ett uppräknat taxeringsvärde. Skatten kan emellertid höjas till maximalt . Kommuner som räknar upp eller höjer taxeringsvärden får sänka skatten till efter uppräkningen. Skatte- uttaget görs dock även beroende av kommunens invånareantal. Kommuner med stort kommuninvånarantal har rätt att ta ut en högre skatt. Provinshuvudstäder har möjlighet att ta ut ytterligare något högre skatt. Skatten är avdragsgill från den statliga scha- blonintäkten. Kapitalvinster avseende permanentbostäder är skattefria under förutsättning att vinsten återinvesteras i en ny permanentbostad . Vinster från försäljningar av fastigheter som innehafts är också befriade från inkomstskatt. Det finns även möjlighet för kommuner att ta ut slags kommu- nal kapitalvinstskatt där skatteuttaget är beroende av innehavstid och kommunens invånarantal. En stämpelskatt på av överlåtelsevärdet tas ut vid fas- tighetsöverlåtelser. I var fastighetsskatten fram den huvud- sakliga förvärvskällan för lokalförvaltningen. Hushållets fastighets- skatt ersattes 1989 med en avgift – Poll Tax – som var lika för alla myndiga kommunmedlemmar. Skatten var mycket impopulär. 1993 ersattes denna skatt med en typ av bostadsskatt, Council Tax. Skatten tas ut i , och . Skatten utgår med en viss procent av bostadens värde. Skattesatsen bestäms av kommunen. Förutom bostadens värde inverkar även hushållets storlek på skatteuttaget. Council Tax omfattar även lägenheter. Skattskyldiga är i princip personer som fyllt och som har sin permanentbostad i det aktuella huset. Om bostaden bebos av endast en vuxen medges ett avdrag . Vissa hushåll kan helt befrias från skatten, t.ex. studenthushåll. Hushåll med låg inkomst får skattereduktion som i vissa fall innebär att de inte betalar någon skatt överhuvudtaget. För ett normalhushåll uppgår Council Tax till . Avdrag för räntor medges endast för räntor på inteckningslån avseende permanentbostaden upp till en viss nivå. Som huvudregel beskattas inte kapitalvinster vid försäljning av privatbostäder. Fram fanns en schablonbeskattning av liknande karak- tär som den i års skattereform. , i dåvarande , skedde stora förändringar av reg- lerna för beskattning av privatbostaden. Bostaden betraktas numera som ett konsumtionsobjekt som inte blir föremål för någon federal eller delstatlig beskattning. Avkastning och kapitalvinst beskattas således inte och avdrag medges inte heller för räntekostnader. För egnahemsägare med nybyggda hus medges i ett inledningsskede avdrag för räntor. Av bostadspolitiska skäl finns även ett omfat- tande system för skattereduktion som under vissa villkor tillkom- mer egnahemsägare. har en allmän fastighetsskatt (Grundsteuer) som tas ut på ett taxeringsvärde som härrör från en taxering 1964. har ingen beslutanderätt i fråga om skattebasen, men skatteprocent bestäms lokalt inom ramen för de föreskrifter som meddelats på delstatsnivå. I de delar som utgjorde det forna DDR grundar sig värdena på en fastighetstaxering som gjordes 1935. I botten finns en grundläggande federal skattebassats om av taxeringsvärdet. Kommunen kan därefter själv bestämma nivån genom att fastställa ett tal som den grundläggande skattesatsen skall multipliceras med. För bostadshus är detta tal i genomsnitt . Skatten debiteras ofta av kommunen till- sammans med avgifter för vatten, sophämtning etc. I förekommer inte någon federal eller delstatlig löpande beskattning av bostadshus. Detta gäller oavsett om det rör sig om enfamiljshus eller annan typ av bostadshus som bebos av ägaren. har en fastighetsskatt som liknar den i . Underlaget för beskattningen utgörs av taxeringsvärden som är . Endast räntor avseende nybyggnation och renovering av hus är avdragsgilla som särskilda utgifter och då endast i mycket begränsad omfattning Kapitalvinster beskattas inte. En stämpelskatt tas ut vid fastighetsöverlåtelser. Skatten uppgår till av försäljningspriset. Fastighetsskatten är den mest betydelsefulla inkomstkällan för de lokala myndigheterna. Beskattningsrätten regleras i delstaternas lagstiftning. Den federala regeringen har i princip ingenting med beskattningen att göra. Grunderna för fastighetstaxeringen varierar mellan delstaterna. I regel föreskrivs att egendomen skall taxeras på basis av marknads- värdet. I vissa delstater föreskrivs att hela marknadsvärdet skall utgöra taxeringsvärdet medan i andra stater endast en viss procent utgöra taxeringsvärdet. I de flesta delstater värderas mark och byggnad separat. Det är dock endast ett fåtal som har perioder som sträcker sig . Däremot sker i de flesta stater en årlig omräkning av taxeringsvärdena utifrån någon form av index. Skattesatsen bestäms, oftast utifrån vissa delstatliga begräns- ningar, av de lokala förvaltningarna. Det är vanligt att vissa typer av fastigheter undantas från beskattning. Skattelättnader hänförliga till den skattskyldiges personliga förhållanden förekommer också. I tillämpas en s.k. anskaffningsvärdebase- rad beskattning. Så länge fastigheten ägs av en och samma ägare räknas skatteunderlaget, som utgörs av anskaffningsvärdet/köpe- skillingen, upp med inflationstakten, dock maximalt . Vid en försäljning är det ned nya köpeskillingen som utgör det nya skatteunderlaget för den nye ägaren. Det maximala skatte- uttaget för fastigheten begränsas till av skatteunderlaget. Skattelättnader för miljöförbättrande investeringar i byggnader Bygga-bo-dialogen föreslår att: Skattelättnader medges för miljöförbättrande investeringar i byggnader, som anses angelägna för samhället med hänsyn till fastställda miljökvalitetsmål och för en hållbar utveckling inom bygg- och fastighetssektorn. Rätten till reduktion av fastighetsskatten kopplas till miljö- klassning av byggnader och avser småhus, flerbostadshus och lokaler. Skattereduktionen utformas på ett kostnadseffektivt sätt inom en finansiell ram som skapas genom en successivt ökad miljö- relatering av skattesystemet och en grön skatteväxling. Incitament för ökade miljöinvesteringar i den byggda miljön – bl.a. skattelättnader för energi- och miljöförbättrande åtgärder – har behandlats inom dialogprojektet , bo och förvalta för fram- tiden, som initierades av regeringen . Miljövårdsberedningen, regeringens råd i miljöfrågor, har haft regeringens uppdrag att ta fram strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv genom att förbereda och inleda en dialog med näringslivet (Dir 1998:65, Strategier för utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv). I dialogprojektet har regeringen, kommuner och före- tag från IT- och telecomsektorn, från den finansiella sektorn, för- säkringsbranschen och från bygg- och fastighetssektorn deltagit. har dialogen med näringslivet förts av Miljö- departementet. I dialogens form har deltagarna fått möjligheten att lyfta sig över och blicka framåt mot . En vision för en hållbar bygg- och fastighetssektor har definierats liksom långsiktiga mål och en strategi för att nå dit har tagits fram. Utifrån denna strategi har sedan förslag till konkreta insatser utvecklats som staten, företagen och kommunerna bör vidta för att det ska vara möjligt att nå målen. Dialogen har resulterat i en överenskommelse och åtagan- den för en hållbar utveckling för bygg- och fastighetssektorn som har undertecknats av 31 företag, fyra kommuner (, , och ) samt (i egenskap av fastighetsägare) och regeringen. Överenskommelsen ger nu möjligheter till kraftsamling inom bygg- och fastighetssektorn, största näringsgren (efter vårdsektorn), kring ett konkret och aktivt arbete som kan ge vik- tiga bidrag till att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö och en hållbar utveckling. Det finns även kopplingar till de övriga miljö- kvalitetsmålen, som fastställts av regering och riksdag. Dialog och frivilliga överenskommelser visar på möjligheter Dialoger och frivilliga överenskommelser har många fördelar och kan användas som komplement till andra styrmedel som lagstiftning, skatter, bidrag och avgifter. Stora förändringar krävs om vi ska nå ett hållbart samhälle. Det behövs katalyserande processer som kan driva på arbetet och även öka förståelsen för att styrmedel behövs inte minst inom miljöom- rådet. Dialoger och frivilliga överenskommelser kan på detta sätt fungera som drivkrafter. har frivilliga över- enskommelser mellan företag eller branschorganisationer och sta- ten utvecklats både i och i flera andra länder. Dialoger och överenskommelser kan användas som komplement till traditionella styrmedel som lagstiftning, skatter, bidrag och avgifter och har många fördelar. Kunskapen om vilka åtgärder som är effektiva ökar hos dem som deltar i dialogen liksom motivationen att genomföra åtgärderna. Frivilliga miljööverenskommelser är ofta lättare att genomföra än förändringar i nationell lagstiftning eller i EU-arbe- tet, även om överenskommelser också kan behöva notifieras till EU. Samordningen av insatser går ofta lättare och förändringar kan därför genomföras snabbare. Näringslivet får möjligheter till påverkan i dialogen med regeringen. För företag kan möjligheten att träffa frivilliga överenskommelser om åtgärder mot en mer håll- bar utveckling vara mer tilltalande än att tvingas till åtgärder genom ny lagstiftning. Det ligger också ett stort värde i själva dialogen, att arbeta i ett nätverk och få kontakter med andra företag och kom- muner som ligger långt framme i miljöarbetet. Företag som deltar i dialogen med regeringen kan stärka sin egen verksamhet genom ökade kunskaper och möjligheter att påverka. De kan härigenom stärka sin konkurrenskraft och sin good will på marknaden. Visionen om ett hållbart samhällsbyggande I Bygga-bo-dialogen har deltagarna tagit fram en vision och fram- tidsbilder om en hållbar bygg- och fastighetssektor . Utgångspunkt har tagits i ökade miljökrav för en hållbar utveckling och människors behov av en god miljö och ett fungerande sam- hälle. Visionen om ett hållbart samhällsbyggande kan i korthet beskrivas enligt följande: Samhället kännetecknas av hållbar utveckling och tillväxt där de sociala, ekonomiska, ekologiska och kulturella aspekterna vägs samman på ett balanserat sätt. De stora miljöproblemen är lösta. Samhällsplaneringen har blivit mer flexibel och medbor- garnas möjligheter att påverka är större. Det finns en fördjupad insikt i samhället om de ekologiska sambanden och om vad som krävs för ett hållbart samhälle. Många tillämpar dessa kun- skaper i sitt vardagsliv, t.ex. när de reser eller gör inköp. Sam- hället kännetecknas av nya arbetsmönster och nya värderingar. Resandet sprids ut mer över tiden, kollektivtrafiken har för- bättrats, de inre stadskärnorna är fria från privat biltrafik. Våra samhällen har blivit renare och tystare. Naturresurser används effektivt i ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp. Bostäder och lokaler har blivit energi- effektivare och elanvändningen för värmeändamål har minskat betydligt. Ny- och ombyggnad sker med helhetsperspektiv. Hållbara byggnadsmaterial har utvecklats. Återanvändning är vanligt, och restprodukter ses som en resurs. Bebyggelsen med sin infrastruktur är genomtänkt och har goda kvaliteter när det gäller hälsa, miljö, användning av energi och andra resurser. Kvaliteten på inomhusmiljön i bostäder och lokaler är mycket hög både miljömässigt och estetiskt. Våra hus är deklarerade och klassificerade vad gäller byggnadsrelaterad hälsa , energi och miljöpåverkan. Bebyggelsen förvaltas på ett resurseffektivt sätt. Förvaltnings- begreppet har fått en ny och bredare innebörd med en helhets- syn på fastighetsförvaltning, ny- och ombyggnad, systemval, drift, skötsel m.m. där användarna står i centrum. är en internationellt ledande nation när det gäller kun- skap, teknik och systemlösningar för en energieffektiv och miljöanpassad bygg- och fastighetssektor. Svenska företag inom området är framgångsrika på en internationell miljöpro- duktmarknad. Svenska leverantörer är världsledande när det gäller hållbara och miljöanpassade material, produkter och systemlösningar med tilltalande design. Bygg- och fastighetssektorn har en strategisk roll för en hållbar utveckling Bygg- och fastighetssektorn står i för en mycket stor del av miljöbelastningen i samhället med bl.a. av energi- användningen, av materialanvändningen och en betydande andel av avfallet. Effekten av miljöförbättringar inom denna sektor blir därför stor och är viktig i det pågående arbetet med att nå det hållbara samhället. Beståndet av fastigheter och anläggningar i är ansenligt. Det omfattar närmare uppvärmd yta. Mer än 10 000 processanläggningar av olika slag försörjer männi- skorna med vatten och avlopp, energi, sophantering m.m. Emissio- nerna från fastigheter och anläggningar till luft, mark och vatten är betydande. Stora mängder material används inom bygg- och fastighetssek- torn. Sektorn använder material, varav går till byggnader. produceras bygg- och rivningsavfall. gick av detta till deponering. I Bygga-bo-dialogen har man satt upp målet att enbart av avfallet ska depo- neras , och högst . Antalet byggvaror som används är betydande och många av dem innehåller kemiska produkter och ämnen som är förknippade med olika hälso- och miljöeffekter. Eftersom byggnader uppförs för att användas och människor i vårt land vistas av dygnet inomhus blir den tid man exponeras för miljö- och hälso- farliga produkter i byggnader mycket lång. Inomhusmiljöns bety- delse för människors hälsa och välbefinnande är mot den bakgrun- den betydande. Bygga-bo-överenskommelsen om en hållbar utveckling inom bygg- och fastighetssektorn I överenskommelsen förbinder sig aktörerna att aktivt verka för en hållbar utveckling inom bygg- och fastighetssektorn och att arbeta för att uppnå de mål som formulerats inom dialogen, Bygga-bo- målen. Vidare förbinder sig aktörerna att medverka till att utveckla och följa upp Bygga-bo-målen och att medverka till att följa upp dialogprojektet – gjorda åtaganden samt, dialogen och frivilliga överenskommelser som arbetsform. Deltagande myndigheter/forskningsfinansiärer i dialogprojektet har varit , , Formas och Naturvårds- verket, som bidragit aktivt i arbetet med att ta fram underlagsmate- rial för utformning av en överenskommelse. Genom överenskommelsen och de insatser som företagen och kommunerna åtagit sig inom Bygga-bo-dialogen går dessa aktörer nu i spetsen för en hållbar utveckling inom bygg- och fastighets- sektorn. En viktig uppgift blir att sprida dialogens resultat till hela sektorn och att resultaten tillämpning kommer till användning i byggande och förvaltning. Följande mål har formulerats i Bygga-bo-dialogen. Målen har har- moniserats med de av antagna nationella miljökvalitets- målen liksom EU:s energidirektiv. I vissa avseenden går dock Bygga-bo-målen längre än de nationella miljökvalitetsmålen. 1.Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och sker uppvärmning och varmvattenberedning med endast begränsade inslag av fossila bränslen. erhålls mer än hälften av energibehovet över året från förnyelsebara energikällor. 2.Användningen av köpt energi sektorn minskar med jämfört med . Energianvändningen är lägre än . 3.Senast år 2005 finns sektorsanpassad information som gör det möjligt att välja bort byggvaror/byggkonstruktioner som inne- håller eller ger upphov till kända hälso- eller miljöskadliga ämnen. 4.Senast år 2009 är alla nybyggda hus och av det befintliga beståndet deklarerade och klassificerade vad gäller byggnads- relaterad hälsa och miljöpåverkan. 5.Bygg- och fastighetssektorn fasar ut användningen av de ämnen och metaller som omfattas av regeringens riktlinjer för kemika- lieanvändningen minst i den takt som anges i regeringens proposition 2000/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfri miljö. 6.Mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall minskar med räknat års nivå som den totala mängden genererat avfall inte ökar. deponeras högst av avfallet från ny- och ombyggnad, fas- tighetsförvaltning samt rivning räknat i ton års nivå. 7.År 2010 är uttaget av naturgrus i landet högst och andelen återanvänt material utgör av ballastanvändningen. 1) Häri ingår allt avfall inklusive hushållsavfall. åtaganden om konkreta insatser för att nå målen Bygga-bo-dialogen lyfter fram sju strategiska områden inom tre prioriterade teman, nämligen: god inomhusmiljö, effektiv energi- användning och effektiv resursanvändning. Förslag till konkreta åtaganden, som deltagande aktörer ska genomföra, har formulerats inom följande områden: 1.Planering för ett hållbart samhällsbyggande. 2.Användning av bästa möjliga teknik (BAT*) samt forskning och utveckling för goda miljö- och energilösningar. 3.Systemval och upphandling med livscykelperspektiv och hel- hetssyn. 4.Kvalitet och effektivitet i bygg- och förvaltningsprocessen. 5.Klassning av bostäder och lokaler när det gäller energi, miljö och hälsa. 6.Förvaltning för en bättre miljö. Utveckling och förändring av befintlig bebyggelse. 7.Information/implementering av hållbara lösningar. * BAT= Best Available Technique Inom området Klassning av bostäder och lokaler avseende energi, miljö och hälsa (åtagande fem) åtar sig företag och kommuner att i samverkan med den offentliga sektorn utveckla kriterier för miljö- klassificering av byggnader samt att sådana system kommer till praktisk användning. För att klassningen skall kunna genomföras på frivillig väg bör enligt dialoggruppen de som låter klassa sina fastigheter kunna tillgodoräkna sig incitament inom områdena skatter, avgifter, försäkringar och krediter. Åtagandet har formule- rats enligt följande: 5.1Vi företag, kommuner, myndigheter och verk åtar oss att i sam- verkan med den offentliga sektorn utveckla kriterier för miljö- klassificering av byggnader och att använda sådana system. Klassificeringen skall omfatta energianvändning, resursutnytt- jande och innemiljö/hälsa. 5.2Vi försäkringsbolag åtar oss att anpassa och/eller själv- risker för fastigheter efter den miljöklass som fastigheten till- hör. Bättre miljöklass där kriteriet skaderisken minskar ingår skall leda till bättre villkor för försäkringstagaren. Vi åtar oss vidare att vid reparation och återuppförande efter försäkrings- skador verka för att miljöhänsyn beaktas i varje enskilt ärende. Detta gäller såväl vid val av material som utförande. 5.3Vi kreditinstitut och banker åtar oss –att i den sedvanliga kreditbedömningen beakta miljöklass- ningen vid värdering av fastigheter. -att verka för att de värderingsmän som används, , har genomgått för värderingsarbetet relevant miljö- utbildning samt informerats om klassningssystem och mål och ambitioner. 5.3Regeringen åtar sig att i samverkan med sektorn medverka till utformning av byggnadsdeklarationer samt till att utveckla och fastställa kriterier för miljöklassificering och verka för att dessa kommer till användning. Regeringen åtar sig vidare att se över möjligheterna att ge stöd till utbildning och informationssprid- ning om deklarationer och miljöklassificering till företag, kommuner, myndigheter och verk i syfte att få fler att genom- föra klassificering av byggnader. 5.4Regeringen har i Dir. 2002:87 gällande översyn av reglerna om fastighetsskatt givit av reglerna om fas- tighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt i uppdrag att samråda med dialogprojektet när det gäller underlag för fastighetsskatt. , kommuner, myn- digheter och verk åtar oss att aktivt delta i ett sådant samråd. 5.6Regeringen åtar sig att verka för -att i möjlig mån i pilotprojekt utveckla och demonstrera lös- ningar som syftar till att långsiktigt sänka kostnaderna för de boende och främja en hållbar utveckling av bebyggelsen. -att se över möjligheterna att med hänsyn till den miljöklassi- ficering som avses i 5.4 verka för sådana incitament som främjar miljöinvesteringar i den byggda miljön. Skattelättnader för miljöförbättrande investeringar i byggnader Skattelättnader bör medges för miljöförbättrande investeringar i byggnader, som anses angelägna för samhället med hänsyn till fastställda miljökvalitetsmål. Rätten till en sådan skattelättnad kopplas till miljöklassning av byggnader (småhus, flerbostadshus och lokaler). Förslaget syftar till att miljöinvesteringar för en hållbar utveck- ling inom bygg- och fastighetssektorn inte skall leda till ökat uttag av fastighetsskatt som drivkrafter för utveckling i önskvärd riktning skapas. Bygga-bo-dialogen föreslår en kombination av olika åtgärder när det gäller skatter, försäkringsvillkor, kreditvillkor, avgifter och investeringar för utveckling av drivkrafter till en ökad miljöanpass- ning i planering, byggande och förvaltning. Staten bör se över ener- giskatterna och utforma system, som stimulerar en effektiv energi- användning, ökad användning av förnybara energikällor och en hälsosam inomhusmiljö samt en effektiv resursanvändning. Övriga aktörer, som på olika sätt är involverade i bygg- och förvaltnings- processen bör inom sina respektive ansvarsområden medverka till att utveckla system och drivkrafter för miljöförbättrande invester- ingar i byggnader. Det finns viktiga kopplingar mellan sådana insat- ser på såväl områdesnivå som åtagandenivå. Ett mer samordnat och harmoniserat system skulle kunna ge önskvärda "ringar på vattnet" effekter. Åtaganden för olika aktörer Rättvisekraven nationellt och lokalt föreslås kunna ske genom att skatteunderlaget beräknas med det genomsnittliga taxeringsvärdet i riket för byggnadstypen i fråga som bas. Underlaget är då lika i hela landet. Avdraget maximeras dock till aktuell fastighetsskatt för fastigheten i fråga. Bygga-bo-dialogens förslag innebär att skattelättnader bör med- ges för miljöförbättrande investeringar, som anses angelägna med hänsyn till fastställda miljökvalitetsmål och en hållbar utveckling inom bygg- och fastighetssektorn. Enligt förslaget bör rätten till en sådan skattelättnad kopplas till miljöklassning av byggnader (små- hus, flerbostadshus och lokaler). Ett viktigt inslag i det fortsatta arbetet blir framtagande av kriterier för miljö- och energideklara- tion samt klassificering av byggnader. Miljöklassificering av byggnader och drivkrafter för utveckling Aktörerna i dialogprojektet har åtagit sig att i samverkan utveckla kriterier för miljöklassificering av byggnader och att använda sådana system i sin egen verksamhet. Klassificeringen bygger på deklaration och utvecklade nyckeltal som omfattar energianvänd- ning, resursanvändning och innemiljö och som utgör en grund för gruppering av byggnaden i olika klasser, exempelvis A, B, C och D.