sou · GSB3110 · 2005-01-01 00:00:00 — Anmälan om omhändertagandet skall göras till den enligt utlännings- lagen (1989:529) handläggande myndigheten. Det föremål som omhändertagits skall överlämnas dit. 8 § eller en polismyndighet får fotografera en utlänning och, om han eller hon fyllt , ta dennes fingeravtryck, om utlänningen 1.inte kan styrka sin identitet vid ankomsten till eller under vis- telse i ; 2.ansöker om uppehållstillstånd och åberopar skäl som avses i 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529); eller 3.det finns förutsättningar att ta utlänningen i förvar enligt utlän- ningslagen. Om det finns anledning att anta, att en utlänning begått ett brott som hör under allmänt åtal, gäller bestämmelserna om finger- avtryck och fotografi i 28 kap. 14 § eller i en för- fattning som har utfärdats med stöd av den lagen. 9 § En utlänning är på begäran av en gränskontrollmyndighet eller skyldig att stanna kvar för utredning i sam- band med inresa eller utresa eller i samband med kallelse eller hämt- ning enligt 3 kap. 3 §. Vägrar utlänningen att fullgöra denna skyldighet, får en gränskontrollmyndighet eller hålla kvar denne. En utlänning som har fyllt får inte hållas kvar längre än nödvändigt och, om inte beslut om förvar fattats med stöd av 6 kap. 2 och 3 §§ utlänningslagen (1989:529) eller beslut om fri- hetsberövande har fattats med stöd av bestämmelserna i rätte- gångsbalken, inte längre än . Om det är av synnerlig vikt för utredningen, att utlänningen stannar kvar för fortsatt utred- ning, är denne skyldig att stanna kvar . En utlänning som inte har fyllt får inte hållas kvar för utredning längre än . Om det är av synnerlig vikt för utredningen, att utlänningen stannar kvar, får förlängas med . En utlänning som är får inte skiljas från sin vårdnadshavare, eller, om de är flera, en av dem genom att vårdnadshavaren eller barnet hålls kvar för utredning. En person får, på de villkor som anges i första till tredje styck- ena, hållas kvar för utredning, om det behövs för att fastställa den- nes identitet och svenska medborgarskap. 10 § Utöver bestämmelserna i 9 § finns i utlänningslagen (1989:529) bestämmelser om kvarhållande, tagande i förvar och omhändertagande av en utlänning i vissa fall. 1 § Gränskontrollmyndigheterna och , när ver- ket medverkar i personkontrollen, skall till varandra lämna upp- gifter som rör en utlänning eller annan enskild, om uppgifterna är nödvändiga för personkontroll enligt denna lag. Första stycket gäller också en utlandsmyndighet som efter bemyndigande av handlägger ärenden om viseringar, uppehållstillstånd och arbetstillstånd. 2 § Om eller i sin verksamhet finner anledning att anta, att en utlänning inte uppfyller kraven enligt utlänningslagen (1989:529) för rätt till inresa eller vistelse i , skall en polismyndighet genast underrättas. Sådan underrättelse skall också ske, om , eller i sin verksamhet finner anledning att anta, att en person gjort sig skyldig till brott som hör under allmänt åtal. Uppgifter skall lämnas ut, endast om de är nödvändiga för personkontroll enligt denna lag. 3 § I avvaktan på att en polisman kommer till platsen eller en polismyndighet på annat sätt fattar beslut i anledning av underrät- telse enligt 2 §, får , eller Migrations- verket besluta att hålla kvar en person som avses i 2 §. Tiden för kvarhållande är densamma som följer av 4 kap. 9 § för kvarstan- nande för utredning, eller, om beslut om förvar enligt utlännings- lagen eller frihetsberövande enligt fattas, den tid som enligt utlänningslagen eller gäller för beslu- tet. En tjänsteman vid och får, på sätt som anges i 4 kap. 1 §, därvid tillgripa det våld eller tvång som med hänsyn till omständigheterna är försvarligt för att verkställa beslu- tet. 4 § Om en polismyndighet, eller i sin brottsbekämpande verksamhet finner anledning att anta, att en utlänning gjort sig skyldig till brott som hör under allmänt åtal och denne inte kan visa, att ett giltigt uppehållstillstånd föreligger, skall genast underrättas, såvida uppgiften är nödvändig för handläggning av utlänningsärenden. 5 § Protokoll skall föras över de åtgärder som vidtagits i samband med personkontroll. Av protokollet skall framgå ändamålet med åtgärden och vad som har kommit fram under kontrollen. I och polislagen (1984:387) finns bestämmelser om protokoll över beslag, husrannsakan, kroppsvisitation, kropps- besiktning och andra ingripanden samt under förundersökning. 6 § Beslut i anledning av personkontroll får endast överklagas i den omfattning som framgår av andra och tredje styckena. Beslut av en gränskontrollmyndighet, , eller av en utlandsmyndighet om att omhänderta pass, annan handling eller biljett får av utlänningen överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överkla- gande till kammarrätt. För beslut som fattats med stöd av annan lag eller författning gäller för rätten att överklaga beslutet bestämmelserna i den lagen eller författningen. 7 § Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om medverkan i personkontrollen, myndigheternas samverkan, inklusive kostnads- fördelning, undantag från personkontrollen, utlämnande av uppgif- ter till en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation avseende uppgifter som inhämtats med stöd av bestämmelsen i 2 kap. 8 §, och om myndigheternas handläggning av omhändertagande av handling enligt 4 kap. 5 §, samt övriga tillämpningsföreskrifter för personkontroll enligt denna lag. Denna lag träder i kraft , då 5 kap., 6 kap. 1 § och 7 kap. 6 § utlänningslagen (1989:529) skall upphöra att gälla. lag om ändring av Utlänningslagen (1989:529) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (1989:529) att 1 kap. 1 §, 4 kap. 4 och 14 §§, 7 kap. 2 § och 8 kap. 11 § skall ha följande lydelse. I denna lag ges regler för I denna lag ges regler för utlänningars inresa, utresa, vis- utlänningars inresa, utresa, vis- telse i och arbete i telse i och arbete i som anställd samt för som anställd samt för rätten till asyl här. rätten till asyl här. också under vilka förutsättningar också under vilka förutsättningar en utlänning kan avvisas eller en utlänning kan avvisas eller utvisas ur landet. (2006:xx). Lagen skall tillämpas så, att utlänningars frihet inte begränsas mer än vad som är nödvändigt i varje enskilt fall. I fall som rör ett barn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. skall pröva ärenden om avvisning om 1.utlänningen söker asyl här, 2.utlänningen har en nära familjemedlem som söker asyl här, 3.utlänningen kan komma att avvisas enligt 1 § första stycket 6 eller 2 § andra stycket, eller 4.utlänningen utan avbrott har vistats i mer än tre måna- der efter ankomsten när frågan väcks om hans avvisning. 1Senaste lydelse 1996:1379. 2Senaste lydelse 2002:865. När beslu- tar om avvisning eller utvisning, får beslutet förenas med förbud för utlänningen att återvända till utan tillstånd av . I andra fall skall polismyndigheten pröva frågan om avvisning. det tveksamt om avvisning bör det tveksamt om ett beslut om ske, skall ärendet överlämnas till ärendet överlämnas till Migra- När beslu- tar om avvisning eller utvisning, och när en polismyndighet beslutar om avvisning, får beslutet förenas med förbud för utlänningen att återvända till utan tillstånd av . En dom eller ett beslut om utvisning på grund av brott skall inne- hålla förbud för utlänningen att återvända till eller utan tidsbegränsning. I domen eller beslutet skall utlänningen upplysas om vilken dag förbudet upphör att gälla och om den påföljd som överträdelse av förbudet kan medföra enligt 10 kap. 4 §. En polismyndighets beslut om avvisning får av utlänningen överklagas till . En polismyndighets beslut om avvisning och återreseförbud får av utlänningen överklagas till . 3Senaste lydelse 2000:292. 4Senaste lydelse 2000:292. Beslut om avvisning eller utvisning skall verkställas av Migra- tionsverket om inte annat sägs i andra eller tredjestycket. 1.polismyndighets beslut om avvisning, 2.domstols dom eller beslut om utvisning enligt 4 kap. 7 §, 3.beslut om avvisning eller utvisning i ärenden där frågor om rikets säkerhet eller allmän säkerhet prövats, om regeringen eller bestämmer det. En polismyndighet får begära biträde av eller Kust- bevakningen för att genomföra verkställighet av beslut enligt andra stycket 1. får lämna över ett avvisnings- eller utvisnings- ärende till polismyndigheten för verkställighet enligt de förutsätt- ningar som anges i 8 kap. 17 §. Denna lag träder i kraft . 5 Senaste lydelse 2000:292. lag om ändring av lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär övervakning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:395) om Kustbe- vakningens medverkan i polisiär övervakning att 1 § skall ha följande lydelse. Denna lag tillämpas när bedriver över- vakning till havs och i kustvatt- nen samt i och för att hindra brott mot före- skrifter i lagar och andra för- fattningar som gäller 1.skyddsobjekt och militära skyddsområden, 4.bevarande av den miljön och annan naturvård, 5.trafikregler och säkerhets- anordningar för sjötrafiken, 6.åtgärder mot vattenförore- ningar från fartyg, 7.dumpning av avfall i vatten, 9.fornminnen och sjöfynd, 10.fartygs registrering och identifiering, 11.skydd för den miljön mot andra förorenande åtgärder än sådana som avses i 6 och 7, Denna lag tillämpas när bedriver över- vakning till havs och i kustvatt- nen samt i och för att hindra brott mot före- skrifter i lagar och andra för- fattningar som gäller 1.skyddsobjekt och militära skyddsområden, 4.bevarande av den miljön och annan naturvård, 5.trafikregler och säkerhets- anordningar för sjötrafiken, 6.åtgärder mot vattenförore- ningar från fartyg, 7.dumpning av avfall i vatten, 9.fornminnen och sjöfynd, 10.fartygs registrering och identifiering, 11.skydd för den miljön mot andra förorenande åtgärder än sådana som avses i 6 och 7, 6 Senaste lydelse 2004:488. 13. utlänningars inresa till och 13. åtgärder beträffande djur utresa från eller vistelse i , och växter som tillhör skyddade 14. åtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddade 14. sjöfartsskydd. Lagen tillämpas i fråga om 15. sjöfartsskydd. övervakning enligt punkterna 2– Lagen tillämpas i fråga om 8, 10–12 och 13 även inom övervakning enligt punkterna 2– 8, 10–12 och 14 även inom till havs och i kustvattnen, i och Mäla- till havs och i ren samt inom den ekonomiska kustvattnen, i och Mäla- zonen bedriver övervakning för ren samt inom den ekonomiska att hindra brott mot lagen zonen bedriver övervakning för (1992:1140) om eko- att hindra brott mot lagen (1992:1140) om eko- som meddelats med stöd av den som meddelats med stöd av den personkontroll finns i gränskon- trollagen (2006:xx). Denna lag träder i kraft . lag om ändring av passlagen (1978:302) Härigenom föreskrivs i fråga om passlagen (1978:302) att 5 § passlagen skall ha följande lydelse Svensk medborgare får ej resa ut ur riket utan att medföra gil- tigt pass. Vad som har sagts nu gäller dock ej 1. på fartyg mönstrat sjöfolk under tjänstgöring ombord på fartyget eller fiskare under yrkesutövning, 2. medlem av besättning på luftfartyg under tjänstgöring ombord på luftfartyget, om han har luftfartscertifikat eller där- med jämförlig handling, 3. den som är medborgare även i annat land än och som medför av myndighet i det landet utfärdad legitimations- handling vilken gäller som pass, 4. den som reser till någon av de stater som har tillträtt eller anslutit sig till konventionen om tillämpning av av eller som har slutit avtal om samarbete enligt konventionen med kon- ventionsstaterna eller till , 5. passagerare på fartyg som efter utresan med återvändande tur anlöper svensk hamn, om Svensk medborgare får ej resa ut ur riket utan att medföra gil- tigt pass. Vad som har sagts nu gäller dock ej 1. om det svenska medborgar- skapet kan styrkas på annat sätt, 2. på fartyg mönstrat sjöfolk under tjänstgöring ombord på fartyget eller fiskare under yrkesutövning, 3. medlem av besättning på luftfartyg under tjänstgöring ombord på luftfartyget, om han har luftfartscertifikat eller där- med jämförlig handling, 4. den som är medborgare även i annat land än och som medför av myndighet i det landet utfärdad legitimations- handling vilken gäller som pass, 5. den som reser till någon av de stater som har tillträtt eller anslutit sig till konventionen om tillämpning av av eller som har slutit avtal om samarbete enligt konventionen med kon- ventionsstaterna eller till , 6. passagerare på fartyg som 7 Senaste lydelse 2001:59 passageraren enligt de villkor efter utresan med återvändande som gäller för resan inte tilllåts stiga i land i främmande stat och medför särskilt passerkort för som gäller för resan inte tilllåts stiga i land i främmande stat. Det ankommer på polisen att övervaka efterlevnaden av bestämmelserna i första stycket. Den som enligt första stycket skall medföra pass vid utresa ur riket är skyldig att på begäran visa upp sitt pass för polisman, särskilt förordnad passkontrollant, tull- tjänsteman eller tjänsteman vid eller vid Migra- tionsverket. Motsvarande skyldighet gäller vid inresa från annat land än 1.en stat som har tillträtt eller anslutit sig till konventionen om tillämpning av av , 2.en stat som har slutit avtal om samarbete enligt konventionen med konventionsstaterna eller Skyldigheten att uppvisa pass vid inresa gäller endast om det svenska medborgarskapet inte kan styrkas på annat sätt. Denna lag träder i kraft . Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utre- dare för att mot bakgrund av medlemskap i samarbetet se över och utvärdera reglerna för personkontroll ur ett brottsförebyggande och brottsbekämpande perspektiv, men även ur ett migrationsperspektiv. I direktiven framhålls att utredaren skall undersöka behovet av förändringar avseende de gränskontrollerande myndigheternas – Polisen, och – befogenheter att använda tvångsmedel i samband med personkontroll vid yttre gräns. Även utresekontrollens betydelse för att upptäcka och förebygga brott skall undersökas närmare. Utredaren skall också undersöka infor- mationsutbytet inom och mellan de gränskontrollerande myndighe- terna och . Häri ingår också att undersöka integre- ringen av underrättelseverksamheten med personkontrollen. Slutligen framhålls, att utredaren skall överväga förändrade regler för den inre utlänningskontrollen, varvid även frågan om inrättande av s.k. gränsnära zoner skall behandlas. Direktiven (Dir. 2003:83) är i sin helhet intagna som bilaga 1. Genom tilläggsdirektiv (Dir 2004:89) har tiden för kommitténs redovisning förlängts till . I 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1478) finns vissa gene- rella direktiv rörande frågan hur olika förslag påverkar bl.a. det all- männas kostnader, det kommunala självstyret, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförut- sättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags samt jämställdheten mellan kvinnor och män och möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen (se avsnitt 15.1). Såväl den svenska utlänningslagstiftningen som arbetet inom EU med gränskontrollfrågor, liksom de svenska myndigheternas orga- nisation m.m., befinner sig i olika grad i ett reformskede. Utred- ningen har inte annat än undantagsvis kunnat ta hänsyn till pågå- ende reformarbete som inte redovisats som avslutat. Beskrivningar i betänkandet avser, om inte annat sägs, förhållanden per . Utredningen skall enligt sina direktiv bedöma vissa konsekvenser av operativa inträde i . Uppdraget om- fattar en översyn och utvärdering av nuvarande regler för person- kontroll vid inresa och utresa över yttre gräns, såväl ur ett brottsbe- kämpande perspektiv som ur ett migrationsperspektiv. Utredningen skall också se över ordningen för den inre utlänningskontrollen. I uppdraget ingår att bedöma huruvida de kontroll- och tvångs- åtgärder som står tillbuds enligt nuvarande förhållanden är tillfyllest och om de utgör effektiva och ändamålsenliga verktyg för att mot- verka olika former av gränsöverskridande brottslighet. Inom ramen för denna analys ligger också att undersöka hur de ansvariga myndig- heterna faktiskt tillämpar bestämmelserna och hur arbetet bedrivs. Utredningen skall vidare undersöka hur samverkan och informa- tionsutbytet sker inom och mellan de myndigheter som berörs av personkontrollen, nämligen Polisen, , och . Häri ingår också att undersöka möjligheterna till en integrering av personkontrollen med kriminalunderrättelseverksamheten. Slutligen skall utredningen inhämta information om hur andra Schengenstater ordnat sin gränskontroll och inre utlänningskontroll, och då särskilt beakta huruvida dessa har infört s.k. gränsnära zoner samt vilka kontroll- och tvångsåtgärder som får vidtas i samband med personkontroll där. 2.2Kartläggning av nuvarande reglerverk och tillämpning En redogörelse för huvuddragen av nuvarande förhållanden har lämnats i avsnitten 3 och 4. Tillämpning av regelverket för kontroll av personer För att få en uppfattning av hur myndigheterna tillämpar nuva- rande regelverk och hur samarbetet inom och mellan myndigheter sker har utredningen gjort ett flertal studiebesök och haft omfattande andra kontakter med myndigheterna. besökte utredningens sekreterare i , Region , och Region . I samband med besöket hos skedde också en kontroll på Öresundståget. Vid besöket hos Region medföljde utredningens sekreterare vid en patrull med ett kustbevakningsfartyg med inrikt- ning på gränskontroll av sjötrafiken. har sekrete- raren deltagit vid två inre utlänningskontroller, en med Utlännings- polisen i och en med Utlänningspolisen i . Ett särskilt besök har gjorts hos polismyndigheten i . gjordes också ett besök hos länskriminalpolisen vid polis- myndigheterna i och län. Samarbetet inom och mellan myndigheterna Information om främst myndigheternas samarbete har också inhämtats på olika sätt från Polisens utlänningsenheter i , , , Söder- manslands län, , län, och i Väster , liksom från och i dessa regioner. Sammanträffande med företrädare för sjöpolisen inom har också ägt rum. Utredningen har också tagit del av de avtal som slutits om samarbetet mellan Polisen, , och . Sekreteraren har besökt Polisenheten vid , samt deltagit i en av anordnad Gränskontrollkon- i , samt tagit del av ett antal enkäter som polismyndig- heterna, och svarat på inför konfe- rensen. Utredningen har därutöver tagit del av redovisningen från , , , , och , att på regeringens upp- drag redogöra för aktuella hinder som finns för ett rationellt informationsutbyte mellan myndigheterna.1 Utredningens sekrete- rare besökte centrala ledning, för att få information om det inrättade myndighets- gemensamma centrumet för maritima underrättelser. Resultatet av dessa undersökningar redovisas i avsnitt 6. Utredningen har från inhämtat statistiska uppgifter för åren 1999–2003 om invandring, antal asylsökande, beviljade uppehållstillstånd, inskrivna vid anläggningsboende, per- soner tagna i förvar, verkställighet av ett av- eller utvisningsbeslut och avvikna personer, m.m. Utredningen har valt den perioden för att kunna göra en jämförelse för tiden närmast före och efter inträde i . Kompletterande uppgifter, t.o.m. , har inhämtats från . Resultatet redovisas i avsnitten 4 och 7. Uppgifter om beräkningar eller prognoser om antalet utlänning- ar som befinner sig i utan erforderliga tillstånd har inte stått att få. Information om den underrättelseverksamhet rörande illegal invand- ring som bedrivs inom har inhämtats genom besök av utredningens hos roteln Illegal invandring . Uppgifter har också inhämtats på olika sätt från landets länskriminal- underrättelseenheter. Utredningen har också haft kontakt med nyinrättade underrättelseenhet. Resultatet redovisas i avsnitt 6. 1 Redovisning av återrapporteringskrav (uppdrag nr. 31) i regleringsbrevet avseende , Dnr 20-1079/03:10. Brott mot utlänningslagen och annan brottslighet I syfte att ge utredningen ett underlag avseende dels antalet brott mot utlänningslagen, dels omfattningen av gränsöverskridande brottslighet i stort har utredningen gett i uppdrag att samla in och bearbeta vissa statistiska uppgifter för åren 1999–2002, dvs. åren närmast före och efter Schengeninträdet. Statistiken har avsett både för brott lagförda och för brott miss- tänkta personer. De som ingår i materialet har uppdelats på svenska medborgare, utländska medborgare, vilka har tillstånd att vistas i , samt utländska medborgare, vilka saknar anknytning hit. Därutöver har statistik inhämtats från an- gående antalet personer med utländsk bakgrund som har tagits in i anstalt, m.m. Utredningen har också haft tillgång till olika inom Polisen framtagna rapporter om i vilken omfattning utländska medborgare som saknar fast hemvist i begår brott här samt kopplingen mellan antalet asylansökande och begångna brott.2 Därutöver har utredningen tagit del av unionens utvidgning österut – påverkan på på kort och medellång sikt, och de därtill kopplade uppföljningsrapporterna. Resultatet redovisas i avsnitten 4 och 7. 2.3Kartläggning av vissa andra Schengenstaters regelverk och organisation Utredningen har vidare inhämtat upplysningar om förhållandena i , , , , och . Utredningen har därvid också besök myndigheter och andra i , , och . Resultatet redovisas i avsnitt 8. 2 Rapporten om EU-utvidgningens påverkan på Kriminaliteten i (RKP/KUT Rapport 2004:3a, Projekt , (RKP/KUT Rapport 2004:4), Brott begångna av litauiska medborgare i (), RKP KUT Rapport 2001:1 och Anträffade preparerade baltiskregistrerade fordon och lagmässig hantering, i , Länskriminalpolisen, 11/2003. 2.4Övriga undersökningar och kontakter I utredningens direktiv anges att samråd skall ske med Diskrimi- neringsombudsmannen. Denne har också delgetts slutligt utkast till lagförslag och överväganden i berörda delar och har anslutit sig till förslagen. Utredningen har också samrått med Datainspektionen angående beskrivningen av myndigheternas behandling av person- uppgifter (se avsnitt 5). I enlighet med vad som anges i direktiven har utredningen vidare haft kontakt med länspolismästarens samt tagit del av dennes rapport angående kriminella asylsökande från forna Sovjetunionen.3 Utredningen har också haft kontakt med Utredningen om över- syn av utlänningslagstiftningen (UD 2003:02), Utredningen om tidsbegränsat uppehållstillstånd för dokumentlösa asylsökande (UD 2004:02) samt med länspolismästaren vid i , som haft uppdrag att undersöka möjligheten till nationell samordning av gränskontrollarbetet. Sekreteraren har därutöver fortlöpande haft kontakt med olika företrädare för bl.a. , , och efter samråd med utredningens experter. Ju 2004/1424/P. I och med operativa inträde i har våra regler om gränskontroll och personkontroll i övrigt anpassats till de bestämmelser som närmare reglerar detta samarbete, Schengenkonventionen.1 I detta avsnitt redovisas avsikten med och innehållet i konventionen. Redovis- ningen tar främst sikte på gränskontroll och de kompensatoriska åtgärder som har ansetts nödvändiga för att den fria rörligheten inom Schengenområdet inte skall kunna utnyttjas av internationellt verksamma kriminella. Övriga frågor behandlas mer översiktligt.2 I avsnittet redovisas också Schengens informationssystem, SIS, och utvecklingen därav, samt vissa andra inom gemenskapen pågående europeiska utredningsarbeten på området. Slutligen redovisas polis- samarbetet inom Europol och . 3.2.1Schengensamarbetets bakgrund och utveckling Den fria rörligheten för personer är en av grundstenarna i EG:s regel- verk för den inre marknaden, tillsammans med den fria rörligheten för varor, tjänster och kapital. Den fria rörligheten för personer vad gäller den gemensamma arbetsmarknaden, fri etableringsrätt, erkän- nande av utbildningar m.m. kom att förverkligas på ett tidigt sta- dium.