sou · GSB352 · 2005-01-01 00:00:00 — Analysen visar att resultatet inklusive statligt stöd har uppgått till mellan -235 och -(mnkr), medan den årliga kostnaden för staten1 har varierat mellan 700 och 1 . Detta ger en ackumulerade kostnad för staten på ca (mdkr) . Det statliga stödet till Posten uppgick till , och har därefter uppgått till . 1 Beräknat som resultat efter finansiella poster inklusive omstruktureringskostnader, men exklusive statligt stöd. Intäkter, kostnader och resultat –2003 CAGR (%) efter finansiella poster inkl. statligt stöd Total kostnad för staten En analys av resultat i relation till antalet transaktioner visar att kostnaden för staten har ökat kontinuer- ligt oavsett vilket nyckeltal som används. uppgick kostnaden för staten per transaktion till ca 9 kro- nor medan uppgick den till . Detta har sin för- i att transaktionsvolymerna har sjunkit i högre takt än vad verksamheten har kunna anpassas till och därför har kostnaderna för omstrukturering varit högre än den positiva resultateffekt som neddragningarna har givit. Det ope- rativa resultatet2 per transaktion visar även det på samma trend då kostnaden per transaktion har stigit från till 14 kro- nor . har det statliga stödet ökat från till vilket ger en förändring i statligt stöd per transaktion från till . 2 Resultat efter finansiella poster och exklusive statligt stöd, vilket varit negativt . Kostnad per transaktion –2003 Operativt resultat/transaktion Kostnad för staten/transaktion Statligt stöd/transaktion En analys av kassaservice via lantbrevbäringen visar att har kostnader för denna både inom den egna organisa- tionen och som en avgift till Posten. Den totala kostnaden för kassaservice via lantbrevbäringen uppgick till (exklusive statligt stöd) varav utgjordes av avgiften till Posten för utförandet av tjänsten. En beräkning av kostnaden per transaktion för visar att denna uppgick till då ca 2,9 miljoner kassaservice transaktioner genomfördes i lantbrevbär- ingen. 4Utveckling av marknaden för finansiella tjänster Den finansiella sektorn har under det senaste årtiondet genomgått stora förändringar. Drivkrafterna bakom dessa förändringar har bl.a. varit internationalisering, avreglering av den finansiella sektorn samt den tekniska utvecklingen vilket har resulterat i förändringar i konsumenternas beteende och aktörernas agerande. Bankmarknaden i är en oligopolmarknad där ett fåtal stora aktörer dominerar marknaden. Sedan avregleringen har ett flertal fusioner skett mellan olika svenska banker och marknaden har blivit allt mer koncentrerad. Det har också skett en internatio- nalisering där svenska banker etablerat sig i andra nordiska länder och bildat nordiska bankkoncerner, t.ex. Nordea. Även utländska banker har etablerat sig i men har då främst riktat sin verk- samhet mot företagskunder. Ett undantag är som köpte . Ett antal nya aktörer har etablerat sig, de s.k. nischbankerna (, , m.fl.), vars verksamhet till största delen bygger på tillgången till nya distribu- tionskanaler såsom telefonbank samt Internetbank och ett fåtal eller inga bankkontor. De har profilerat sig genom att erbjuda in- och utlåningstjänster, fondspar- samt försäkringsprodukter, i prin- cip samma sortiment som storbankerna. Nischbankernas inträde ledde till en början till att storbankerna förlorade marknadsandelar, men allteftersom storbankerna har anpassat sina verksamheter till den nya konkurrensen har de återtagit en del av marknaden. Förutom bankerna har även andra aktörer börjat erbjuda bank- nära tjänster och många handelsföretag erbjuder konsumenten Utveckling av marknaden för finansiella tjänster olika kreditlösningar för att finansiera inköp av varor och tjänster. Vissa detaljhandelskedjor tillhandahåller också inlåningsliknande verksamhet via kundkort. Den ökade mångfalden på marknaden tillsammans med den tek- niska utvecklingen har inneburit att kundernas behov av att besöka bankkontoren har minskat. Istället erbjuds konsumenterna allt mer funktionalitet via elektroniska kanaler där de får tillgång dygnet runt till enkla och behovsanpassade tjänster. Gamla bankkontor omvandlas till rådgivningskontor utan kassaservice (eller med reducerad kontanthantering) och det installeras automater för överföringar, uttag, insättningar, mynt och sedeluppräkning. Även om modellen är självbetjäning finns ofta personal på plats under kontorstid för att hjälpa kunderna. Bankerna har också medvetet styrt kunderna genom sin prissättning från transaktioner över disk till användning av andra tjänster såsom kontokort, brev- giro, Internet mm. har en förändring i konsumenternas beteende kun- nat märkas gällande finansiella tjänster. Uppmärksamheten i media vad gäller prissättning, sparformer, betaltjänster m.m. tillsammans med en ökad användning av Internet för att söka information har gjort konsumenterna mer krävande. Detta har medfört att många har stor kunskap om vad de finansiella aktörerna kan erbjuda dem och vilka krav de kan ställa. Den enskilt viktigaste faktorn har blivit priset, vilket syns framförallt på kreditmarknaden där t.ex. bostadsköpare letar hos olika aktörer efter de bästa lånevillkoren. Konsumenterna har blivit mer benägna att byta bank ifall de inte känner sig nöjda. Undersökningar från visar att av befolkningen, dvs. en halv miljon personer, bytte bank 1/1 2001 fram . Enligt en analys av Kairos Futures kännetecknas 2000-talets konsumenter av en ökad strävan efter valfrihet samt en förväntan om att varor och tjänster skall vara tillgängliga om dyg- net. De har också en högre medvetenhet om vad de konsumerar och att tjänster skall kunna skräddarsys efter individuella behov. Detta gäller även framtidens pensionärer som förväntas ha en längre medellivslängd än tidigare generationer och framförallt andra krav på livet som pensionär. De är bekväma med att använda Utveckling av marknaden för finansiella tjänster nya tekniska innovationer såsom datorer, Internet, mobiltelefoner etc. och kommer att vara aktiva konsumenter. Användning av IT och Internet Den ökade användningen av datorer och Internet har skyndat på utvecklingen av banktjänster över Internet. För kunden är det bekvämt att göra sina bankärenden på nätet eftersom man får en översikt av sin ekonomi och sina engagemang. Detta gör att beho- vet att besöka bankkontoret minskar. SCB:s rapport användning av datorer och Internet 2003 visar att hade av befolkningen i åldern 16–tillgång till en dator i hemmet. Utöver detta hade ytterli- gare tillgång till dator på arbetsplatsen, i skolan eller lik- nande. Om man ser till andelen som har använt en dator uppgår den till . Internetanvändning har ökat kraftigt . hade av befolkningen tillgång till Internet i hemmet medan använde Internet /2003. Den högsta användningen av Internet återfinns i åldersgruppen 16–där är Internetanvändare, och den lägsta användningen på har åldersgruppen 55–. Andel personer som har använt Internet /2003 Utveckling av marknaden för finansiella tjänster Den ökade konkurrensen på telekommunikationsmarknaden har bidragit positivt till Internets kraftiga tillväxt i då den givit lägre användarkostnader. En annan viktig faktor har varit det svenska regelverket som befriat arbetsgivare från förmånsbeskattning vid köp av hemdator åt sina anställda. Detta har bidragit positivt och ökat tillgången till datorer i de svenska hushållen. Jämfört med många andra europeiska länder har de svenska hus- hållen en god tillgång till Internet. () hade av de svenska hushållen tillgång till Internet, medan motsvarande siffra för ett urval andra länder var: (), (), (), () och (). befolkning är ojämnt fördelad över landets yta och har under tenderat att koncentrerats ytterligare, visar analyser från . Storstadsregio- nerna , och har vuxit mest . Även arbetsmarknader som kretsar kring regionala centra, särskilt högskoleorter, visar en viss tillväxt i befolkningen, medan andra regioner har haft en negativ utveckling. De låga födelsetalen tillsammans med att många unga vuxna flyttar har resulterat i en negativ befolkningsutveckling i framförallt gles- och landsbygds- dominerade regioner. Kvar blir en allt äldre befolkning. Skillna- derna är dock stora över landet och vissa tätortsnära landsbygder har kunnat skönja en svag befolkningsökning då positiva födelsetal kombineras med inflyttningsöverskott av barnfamiljer. Skogslänen som helhet har dock haft en negativ utveckling. För att behålla befolkningen och förstärka de positiva flyttrender som finns i många gles- och landsbygdsområden är det viktigt med god service inom rimliga avstånd. undersökningar visar att tillgängligheten till dagligvarubutiker ständigt försämras. lades nära 300 butiker ned och har drygt 400 orter mist sin sista butik. Orsaken är bristande lönsamhet på grund av ett minskande kundunderlag. En påverkande faktor är det ökade antalet stormarknader som byggts , ofta med ett lågprissortiment, och som konkurrerar ut mindre butiker i såväl landsbygder som tätorter. Nedläggningarna har också inneburit Utveckling av marknaden för finansiella tjänster försämringar för annan service då butikerna i gles- och landsbygder agerar ombud för andra funktioner som spel, post, apotek, kassaservice och systembolagsvaror. Datakommunikation via bredbandsnät och trådlös kommunika- tion är två viktiga faktorer för att skapa tillgänglighet för företag och människor i gles- och landsbygder. Genom det IT-politiska beslut som fattades har regering och riksdag genom behandlingen av propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, TU9, rskr. 256) fastslagit det IT-politiska målet, vilket säger att : som första land skall bli ett infor- mationssamhälle för alla. Om människor och företag i hela landet kan få goda möjligheter att nyttja den nya teknikens möjligheter kan detta bidra till att för- utsättningar för regional utveckling och utjämning främjas. För att stimulera tillkomsten av en IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet i alla delar av landet, även där det kommersi- ella intresset är lågt, föreslog regeringen för anläggande av ortssammanbindande nät samt för att stimulera tillkomsten av områdesnät. Sammantaget utgör det en satsning på ca , varav utgör allmänna regionalpolitiska medel och struktur- fondsmedel som kan användas för detta ändamål. Uppstarten av den statsstödda uppbyggnaden av IT-infrastruk- turen kom i praktiken i gång först efter propositionen. För de kommuner som var tidigt ute med att utarbeta sina IT-infra- strukturprogram kunde utbyggnaden av IT-infrastrukturen starta . Men enligt Länssamverkan Bredband kommer utbyggnaden att ta ordentlig fart /2004. Förhoppningen är att dessa satsningar skall främja utbyggnaden av att IT-infrastrukturen även i lands- och glesbygd, och därmed möj- liggöra för privatpersoner och företag att ta del av ny teknik och nya elektroniska tjänster. Bankkontoren är ett vikigt konkurrensmedel vad gäller kundernas tillgång till bankernas service, men deras betydelse har minskat genom utvecklingen av Internettjänster och andra alternativ till betjäning. Genom prissättning har bankerna försökt att styra över kundernas bankkontakter till telefonbank, Utveckling av marknaden för finansiella tjänster brevgiro, Internet och andra mer kostnadseffektiva lösningar för banken. Trenden det senaste årtiondet har varit att minska antalet bankkontor och att omvandla existerande kontor från kassaservicekontor till rådgivningskontor med begränsade möjlig- heter till kassaärenden över disk. Statistik visar att storbankerna har minskat antalet kontor med , förutom som har ökat antalet kontor men från en låg nivå. En jämförelse mellan storbankernas kontorsnät visar att (inklusive de fristående sparbankerna) har flest kontor i landet. Därefter föl- jer , medan S-E-Banken och Nordbanken har ungefär hälften så många vardera. Antal bankkontor –2002 Trots att storbankerna minskat sina kontorsnät i betydande om- fattning tyder samtal med och ett urval banker på att neddragningstakten har avstannat. Orsaken till detta kan vara att bankerna nått den mest optimala kontorsstrukturen och att konsumenternas beteende inte följt med i samma takt som planerat. Många vill fortfarande besöka bank- kontoret för att få en personlig kontakt och även bankerna värderar det personliga mötet högt då det ger tillfälle till merförsäljning och bidrar till en högre kundnöjdhet. Jämfört med andra kanaler är ärenden över disk de mest kost- nadskrävande transaktionerna, både för banken och för kunden. En kund som utför sitt ärende över disk får oftast betala mer för detta än en kund som använder sig av bankens andra tjäns- ter såsom brevgiro, Internet eller telefonbank. En frekvent kund hos t.ex. som antas betala två räkningar och lösa in ett utbetalningskort betalar ca per Utveckling av marknaden för finansiella tjänster år för denna tjänst. Nedan visas aktuella priser för att utföra betal- tjänster över disk hos storbankerna och . Aktuella priser för betaltjänster () Kund, till konto Källa: FöreningsSparbanken, , , Nordea och . Jämförelsen visar att prisbilden skiljer sig något mellan storban- kerna. Dyrast är förutom på utbetalningskorten där de har det lägsta priset. Vad gäller inbetalningar på postgiro och bankgiro har och Nordea de lägsta prisnivå- erna. 4.2Marknaden för bank- och betaltjänster Istället för att besöka ett bankkontor för att göra uttag av kontan- ter från eget konto kan kunden välja att använda sitt kontokort i uttagsautomater eller i betalterminaler. Nedanstående figur visar hur antalet transaktioner i uttagsautomater och i betalningstermi- naler (avser samtliga transaktioner) samt uttag av kontanter i kassa har utvecklats . Utveckling av marknaden för finansiella tjänster Antal transaktioner i automater jämfört med uttag i kassa samt fördelning av antalet transaktioner för Antal transaktioner i automater jämfört med uttag i kassa 400 300 200 100 Fördelning av antalet transaktioner har antalet transaktioner i uttagsautomater varit relativt på ca 300 miljoner stycken . Om vi ser till antalet transaktioner i betalningsterminaler har dessa visat på en kraftig ökning från ca 200 miljoner stycken till närmare 600 miljoner stycken , en ökning med . Vad gäller kontantuttagen över disk har dessa halverats . Utveckling av marknaden för finansiella tjänster Alla storbanker och en majoritet av nischbankerna har bankkort som är kopplade till automater där kunden kan göra uttag på eget konto. Om en kund har tillgång till en uttagsautomat eller inte beror på om kundens bank/kortutgivare har träffat avtal med den automatägande banken. Antalet uttagsautomater har ökat något och uppgår till 2647 stycken . minskade ök- ningstakten och har i princip avstannat. Det finns inget som tyder på att storbankerna skulle vara intresserade av att öka antalet automater ytterligare utan nuvarande nivå kommer troligt- vis att vara relativt . Orsaken till detta är, enligt bankerna, att både investeringskostnaden och driftskostnaderna är höga vilket fordrar höga transaktionsvolymer. Bankerna arbetar också för att minska kontanthanteringen till förmån för elektroniska lösningar. Ett undantag från denna trend är som har startat en etablering av egna uttagsautomater i anslutning till sina större butiker. Om kunden har ett kontokort finns möjlighet att substituera kon- tanter genom att betala ett inköp med kontokortet. Med hjälp av kontokortet kan kunden också få tillgång till kontanter via uttag eller kontantavrundning i samband med kortbetalningen. Värdet av kontantavrundningen uppgår vanligtvis till mellan och , beroende på vilka riktlinjer inköpsstället har. Vissa banker har slutit särskilda avtal med olika butikskedjor om att deras kunder via sitt kontokort kan göra uttag direkt i kassan av kontanter. Ett exempel på detta är Nordeas avtal med ICA som gör det möjligt för Nordeas kunder att göra uttag med högst per tillfälle via sitt bankkort. Uttag och kontantavrundning kan endast göras om inköpsstället har en betalningsterminal som är kopplad mot ett centralt datasystem så säkerhetskontroller kan utföras. har antalet betalningsterminaler vuxit dramatiskt, från ca 70 000 terminaler åren 1997/1998 till 102 000 terminaler . Följden av detta är att antalet transaktioner och transaktionsvärdet också har ökat. Värt att notera är att antalet transaktioner i betalningsterminaler (avser samtliga transaktioner Utveckling av marknaden för finansiella tjänster betalningstransaktioner) överstiger antalet trans- aktioner i uttagsautomater. (Se figur 4.2) Det mesta tyder på att denna utveckling kommer att fortsätta då både banker och handeln vill minimera kontanthanteringen till förmån för kortanvändning. Det är också möjligt för kunden att besöka ett bank eller kontor för att ta ut kontanter över disk. Detta är något som har minskat dramatiskt då kunderna väljer andra alternativ. utgjorde andelen kassauttag över disk av det totala antalet uttagstransaktionerna (avser trans- aktioner i uttagsautomater, betalningsterminaler samt över disk) (och ). har som bankombud för Förenings- , , och av marknaden för insättningar och uttag på kon- ton (). Resterande volymer hanteras av bankerna alternativt deras övriga bankombud så som exempelvis bensinstationer eller dagligvaruhandeln. Betalningar kan hänföras till tre olika former; betalning vid inköps- stället, betalningar av räkningar samt utbetalningar (lön, pension mm) och de kan göras med kontanter eller via en kontoöverföring. En kontobaserad betalning görs genom en överföring mellan konto eller från ett konto kontant till mottagaren eller till ett konto kon- tant från betalaren. En kontantbetalning karaktäriseras av att den är anonym och att den i princip måste godtas av alla då sedlar och mynt är lagliga betalningsmedel i . Kontobaserade betal- ningar registreras däremot och kan spåras tillbaka i tiden. Utveckling av marknaden för finansiella tjänster Utveckling för olika betalningsinstrument och olika betalningsinstruments andel av de totala transaktionerna Utveckling för olika betalningsinstrument C he c k a r K re ditk o rt B a nk k o rt B la nk e ttg ire ring Olika betalningsinstruments andel av de totala transaktionerna 2002 Källa: , . Utveckling av marknaden för finansiella tjänster I finns två större system för förmedling av distansbetal- ningar; postgirot och bankgirot som kan användas för att genom- föra transaktioner. Girobetalningar finns i två former; dels elektro- niska överföringar och dels blankettbaserade överföringar. Blan- kettbaserade överföringar görs genom att kunden fyller i en pap- persblankett som skickas till bankgirot, postgirot eller banken, antingen direkt av kunden själv eller genom att kunden besöker ett bankkontor eller ombud. Bankgirosystemet startades och drivs av Bankgirocen- tralen som i sin tur ägs av , Nordea, Handels- banken, FöreningsSparbanken, (), SkandiaBanken, och . Idén är att kontoföringen skall vara decentraliserad och att befintliga konton i bankerna skall användas. Bankgironumret är därför inget konto utan enbart en adress som pekar på det bank- konto som kunden själv valt. Bankerna behåller därmed kontakten med kunden medan man centralt och gemensamt utnyttjar BGC för förmedling av betalningarna. För att erbjuda pappersbaserad betalningsservice till privatperso- ner finns Privatgirot. Privatgiroprodukten etablerades och drevs fram på entreprenad av BGC. Därefter bildades med samma ägare som BGC, exklusive . tillsammans med och erbjuder dock sina kunder tjänsten. Privatgirot tar hand om både bankgiro- och postgirobetalningar och är anslutet till kundens bankkonto. När kunden skall betala räkningarna, fyller hon/han i en betalningsorder och lägger den tillsammans med inbetalningsavierna i ett portofritt kuvert. Detta skickas till Privat- girot, som ombesörjer att räkningarna betalas och att pengarna dras från kundens bankkonto. Privatgirot har ett samarbetsavtal med bankgirot som sköter avveckling och clearing mellan bankerna. utgjorde Postgirot ett konkurrerande system till BGC, men köptes Postgirot av Nordea. Postgirots tjänster blev därmed ett produktsortiment inom Nordea och ett internt system för överföringar mellan konton i Nordea. Utveckling av marknaden för finansiella tjänster på samma sätt som bankgirot med den skillnaden att ett postgiro- nummer är ett eget konto. En stor skillnad mellan postgirot och bankgirot är att postgirot är ett slutet system, dvs. ett system som enbart möjliggör för överföringar mellan konton inom Postgirot. Bankgirot är däremot ett öppet system som möjliggör överföringar mellan konton i olika kreditinstitut och banker. Utvecklingen av marknaden för girobetalningar Girobetalningarna är den dominerande betalningsformen vad gäller transaktionsvärde och transaktionsvolymer och stod för av den totala transaktionsvolymen. Elektronisk girering står för den största andelen av girobetalningarna och har vuxit kraftigt . Detta har skett på bekostnad av blankettgirering som har minskat. Det finns ingen sammanhållen statistik över hur betalningarna över disk utvecklats . Men uppskattningsvis uppgår andelen betalningar över disk till av den totala marknaden. Svensk Kassaservices marknadsandel för betalningsförmedling över disk uppskattas till . Bankgirots inkommande betalnings- transaktioner från bankkontoren har minskat med 15–vilket ligger i nivå med nedgången för . Flera storbanker uppger dock att de inte har märkt samma nedgång i det totala antalet transaktioner som . I sammanhanget bör också nämnas autogiro vilket är en särskild form av stående överföring som sker på betalningsmottagarens uppdrag. Kunden ger betalningsmottagaren fullmakt att regelbun- det dra en viss summa från kundens konto. Begreppet kontokort används ofta som ett samlingsnamn för olika typer av kort. Ett kontokort kan vara kopplat till ett transaktions- konto och kallas då vanligen debetkort eller bankkort, eller till ett skuldkonto och kan då delas upp i betalkort och kreditkort. Utveckling av marknaden för finansiella tjänster Bankkortet gör det möjligt att ta ut pengar när som helst i uttags- automater eller att betala inköp vid inköpsstället. Varje kort har en PIN-kod som skall knappas in vid uttaget. Det finns vissa begräns- ningar när det gäller hur stora belopp som kan tas ut vid varje uttag och/eller . Olika banker använder sig av olika begränsningar, och variationer kan också förekomma mellan olika kundkategorier. Betalkort t.ex. American Express, mfl. ger kortinneha- varen anstånd, vanligtvis 30–, med betalning av det belopp som påförts kontot . När kortet används för att betala en vara eller tjänst debiteras beloppet automatiskt på kortinnehavarens konto och faktureras för inbetalning samma månad eller månaden efter inköpet. Kreditkort används som be- nämning på kort där betalning vid ett köp bokas på ett skuldkonto. Till skillnad från betalkort betalar kortinnehavaren vanligtvis ränta från inköpsdagen. Öppna och slutna kort Ett kontokort kan vara öppet eller slutet. De kontokort som ban- kerna ger ut kan generellt användas på alla slags inköpsställen under förutsättning att säljföretaget har slutit avtal med en inlösare som tar ansvarar för betalningen gentemot inköpsstället. Dessa kort kallas öppna. Med slutna kontokort menas kundmedelskort som endast får användas för inköp i en viss butikkedja eller liknande t.ex. ICA Kort, Coop Medmerakort eller de kort som används inom bensinhandeln. För att kunna betala med kundmedelskorten måste kunden oftast först överföra pengar till sitt kortkonto, där- efter dras inköpsbeloppet från innestående saldo. Bensinhandeln använder sig däremot av den omvända principen där kundens ackumulerade inköp under en månad faktureras i efterskott för betalning. Utveckling av marknaden för finansiella tjänster Det finns flera internationella kortsystem, t.ex. Visa, MasterCard, , American Express, som är representerade i . Visa och MasterCard hålls samman av avtal mellan kortutgivande och inlösande banker över hela världen. De kortutgivande och inlö- sande bankerna sluter i sin tur avtal med kortinnehavare och säljfö- retag.