sou · GSB373 · 2005-01-01 00:00:00 — –talet har mycket små migrationsströmmar bland välutbildade indier gått till , , , och . har aktivt försökt locka till sig indiska IT-specialister utan någon större framgång. skulle möjligen kunna locka till sig låg- eller outbildad arbetskraft, men troligen ha svårare att rekrytera hög- utbildad arbetskraft i konkurrens med , och enligt Rauhut. Dessa länder har konkurrensfördelar när det gäller språket, löner, skatter och regleringen av arbets- marknaden. kommer att ha en negativ befolkningstillväxt, vilket kan komma att innebära att restriktioner för utvandring av arbetskraft införs. Inom landet råder dessutom brist på utbildad arbetskraft som har den kompetens som krävs i en marknadsekonomi. Rauhut konstaterar att möjligen kan locka till sig lågutbildade kineser, medan högutbildade troligen kommer att föredra att flytta till . Etablerade migrations- strömmar från till saknas, vilket talar emot att framtida migrationsströmmar skulle bli särskilt omfattande. Även kommer att ha en negativ befolkningstillväxt fram . har haft svårare att genomföra strukturella förändringar efter kommunismens fall än många andra länder i Öst- och , vilket kan motivera arbetskraft att söka sig till västländer. Ryska naturvetenskapliga och tekniska 22 Rauhut, D. [2003]. Bilaga 4 till LU 2003/04 utbildningar håller fortfarande hög internationell klass. Hög- utbildade ryssar emigrerar i huvudsak till , men även till och . Invandringen till har varit begränsad, även om en viss ökning har skett. och är två regioner som enligt Rauhut har en del gemensamt. Regionerna kommer att ha en befolk- ningstillväxt . Medianåldern är låg som försörjningsbördan förväntas sjunka till följd av att färre barn föds. Arbetslösheten och undersysselsättningen är hög i regionerna, vilket gäller såväl låg- som högutbildad arbetskraft. Det finns överskott på högutbildad arbetskraft, då den inte efterfrågas av näringslivet och den offentliga sektorn inte rekryterar nyut- examinerade. Etablerade migrationsströmmar mellan länder utpekas av Rauhut som en viktig faktor för framtida migration. När det gäller finns etablerade migrationsströmmar , vilket enligt Rauhut skulle tala för att det finns goda möjligheter att rekrytera såväl låg- som högutbildad arbetskraft. ägde viss arbetskraftsinvandring från rum, men har invandringen från regionen främst skett av flykting- eller anhörigskäl. Kurder från samt flyktingar från , och och har varit stora invandrargrupper . Invandringen från har inte varit särskilt omfattande. Under 1970- talet kom en del flyktingar till från , och . har flyktingar kommit från , och . I finns jämförelsevis få invandrare med ursprung i . Rauhut menar att avsak- naden av landsmän i minskar sannolikheten för framtida migration. tillhör tillsammans med en av de få regioner i världen som kommer att ha en befolkningsökning och dessutom råder det hög arbetslöshet bland högutbildade. Många nordafrikaner är araber och muslimer och skulle enligt Rauhut kunna ha en del gemensamt med invånare i , som har haft mer omfattande migration till . Det skulle tala för att migrationsströmmar ändå kan komma till stånd. Bilaga 4 till LU 2003/04 Arbetskraftsinvandring från och – är det realistiskt? Utifrån redovisningen ovan kan konstateras att det tycks vara svårt att identifiera några regioner eller länder varifrån omfattande invandring av arbetskraft till kan tänkas ske. och utpekas av Rauhut som tänkbara sändare av arbetskraft mot bakgrund av demografisk utveckling, utbildnings- nivå, hittillsvarande migrationsströmmar m.m. Förutsättningarna för mervärde av tidigare invandring till är tyvärr dåliga. Gemensamt för invandrare som kommit till från och från är att de generellt sett har haft stora svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. I kapitel 3 redovisades att arbetslösheten inom dessa invandrar- grupper har varit hög och arbetslösheten ligger alltjämt på en hög nivå både i jämförelse med födda i och i jämförelse med invandrare från andra regioner. Dessutom har invandrare från dessa områden löpt en större risk att bli arbetslösa i jämförelse med födda i eller i annat europeiskt land. Vidare är det vanligt med tillfälliga anställningar, vilket innebär en svag förankring på arbetsmarknaden. Invandrare med akademisk bak- grund arbetar i hög utsträckning inom yrken som de är över- kvalificerade för. Invandrare från och har haft särskilt svårt att finna arbete motsvarande utbildningsnivån. Att enbart titta på migrationsströmmar utan att beakta vilken typ av migration det rör sig om innebär en förenklad analys. Flyktinginvandring och arbetskraftsinvandring har förmodligen lite gemensamt när det gäller val av destinationsland. De invandrare från och som finns i har troligen i första hand sökt sig ifrån sitt ursprungsland. Att invand- ringen har skett just till har rimligen avgjorts av andra faktorer än arbetsmarknadsrelaterade sådana. invandrares arbetsmarknadssituation påverkar troligen i vilken utsträckning landsmän kan lockas att invandra av arbetsmarknadsskäl. Att flykt ligger bakom utvandring från hemlandet, kan också innebära svårigheter att hålla kontakt med hemlandet och att nätverk med landsmän har gått förlorade. Positiv befolkningsutveckling och etablerade migrationsström- mar är inte tillräckligt för att en region ska vara trolig för framtida migration av arbetskraft till . En mer realistisk bedömning bör innehålla ytterligare faktorer. Den invandring som har ägt rum från och har till stor del utgjorts Bilaga 4 till LU 2003/04 av flyktingar och därefter följande anhöriginvandring. Av denna anledning samt mot bakgrund av dessa invandrares arbetsmark- nadssituation, är det inte så troligt att tidigare invandring kan vara främjande för framtida arbetskraftsinvandring. Slutsatsen blir därmed att det inte är särskilt realistiskt att på kort eller medellång sikt se dessa regioner som basen för en mer omfattande rekrytering av arbetskraft till den svenska arbetsmarknaden. () befolkningsprognos 2003 utgår från hur invandringen till och utvandringen från har sett ut , för att utifrån detta göra bedöm- ningar . Generellt sett är det svårt att göra prog- noser för så . Dessutom är flyttningsmönstren och ursprungsländer mer föränderliga . En annan osäkerhetsfaktor är konsekvenserna av . Därtill kommer osäkerhet till följd av eventuell förändring av regelverk för vilka som ges uppehållstillstånd i . Enligt befolkningsprognosen beräknas 1,5 miljoner av invånare vara födda utomlands . Det motsvarar en ökning av andelen utrikes födda från år . Ökad invandring kan bidra positivt till arbetskraftsutbudet, eftersom ökad invandring i första hand påverkar antalet personer i åldersgruppen 20–där sysselsättningen generellt sett är hög. Antalet utlandsfödda i åldersgruppen 20–39 ökar enligt prognosen till 470 000 individer –2020. För att invandringen ska bidra positivt till arbetskraftsutbudet är det viktigt att sysselsättningen är hög även bland invandrare. Antalet pensionärer med utländsk bakgrund har varit ganska litet . Till följd av att återutvandringen bland utlandsfödda bedöms vara fortsatt låg , kommer antalet pensionärer som är födda utomlands att fördubblas och uppgå till ca 260 2020. Invandringen till medför således också en ökning av den del av befolkning som ska försörjas av de yrkesarbetande. 23 Avsnittet baseras på [2003c]. Bilaga 4 till LU 2003/04 Diagram 5.1 Andel utrikes födda och andel med utländsk bakgrund av befolkningen 1980–2000 och prognos Anm.: 1980–2000 utgör faktiska värden, därefter redovisas prognostiserade värden. avses här personer födda utomlands samt personer födda i med båda föräldrarna födda utomlands. Källa: [2003c]. I vissa sammanhang räknas personer som är födda utomlands samt barn med båda föräldrarna födda utomlands till gruppen med utländsk bakgrund. Enligt SCB har gruppen med utländsk bakgrund enligt denna definition ökat från som andel av befolkningen . Prognosen fram innebär att gruppen med utländsk bakgrund kommer att utgöra av befolkningen. 5.2.1Invandring från och EU 2524 Invandringen från övriga nordiska länder har varit ganska måttlig och SCB bedömer att invandringen kommer att vara i stort sett . En viss ökning till följd av utvecklingen i antas och ger en invandring på 12 000 nordbor . 24 Avsnittet baseras på [2003c]. Bilaga 4 till LU 2003/04 bedöms 265 000 invandrare från andra nordiska länder bo i . Enligt SCB:s bedömning kommer invandringen från andra EU- länder att ligga kvar på en ganska låg nivå, omkring 6 000 EU- medborgare . Påverkan av österut är enligt SCB svår att bedöma, särskilt eftersom den i hög grad beror på hur andra EU-länder agerar när det gäller möjligheten till övergångs- regler för den fria rörligheten under 1–. och är de länder som tydligast har markerat att de kommer att tillämpa möjligheten till övergångsregler. angav ursprungligen att man inte avsåg att tillämpa övergångsregler i någon större omfatt- ning. Mot bakgrund av detta gör SCB bedömningen att invand- ringen från de nya EU-länderna kommer att öka för att sedan minska till en lägre nivå när övriga EU-länder också öppnar sina gränser. Antagandet motiveras av att skill- naderna i levnadsstandard initialt är ganska stora, men att denna skillnad troligen kommer att jämnas ut sedan de nya medlems- länderna har blivit medlemmar i . Om bedöms invand- ringen från de nya EU-länderna vara omkring dubbelt så stor som , vilket innebär omkring 4 000 invandrare . efter anslutningen antas invandringen vara ytterligare 3 000 individer . Sammantaget innebär det att 230 000 individer födda i 25 kommer att bo i , vilket motsvarar en ökning med 30 000 individer . 5.2.2Invandring från utomeuropeiska länder25 SCB delar in invandrare från länder utanför och EU 2526 efter om de kommer från länder som har högt, medel eller lågt Human Development Index (HDI)27. Den största gruppen invandrare i räknas till gruppen medel HDI. Dit räknas invandrare från , , , och . fanns det 60 000 invandrare från länder inom gruppen med medel HDI i . Fram har invandring av flyktingar 25Avsnittet baseras på [2003c]. 26Till EU 25 räknas EU 15 samt de 10 nya medlemsländerna. 27Human Development Index (HDI) har utarbetats av FN. HDI delar in länder i tre grupper efter utvecklingsnivå: högt utvecklade länder, medelutvecklade länder och lågt utvecklade länder. Indexet beräknas av FN utifrån indikatorerna livslängd, utbildning och levnadsstandard (köpkraftsjusterad BNP per capita). SCB använder i prognosen HDI som ett alternativ till geografisk indelning av länder. Bilaga 4 till LU 2003/04 och anhöriga medfört att gruppen har ökat till 290 000 individer. Prognosen för pekar på att 640 000 invandrare från dessa länder kommer att finnas i , vilket motsvarar en ökning med . Innebörden av detta är att 6–av befolkning kommer att vara invandrare från länder med medel HDI. När det gäller åldersfördelningen kommer åldersgruppen 20–fördubblas. Inom åldersgruppen 40–kommer antalet kvinnor att tredubblas och antalet män att fördubblas. Invandrare från f.d. (eller ), , och räknas till gruppen som kommer från länder med högt HDI. 1980 fanns det 75 000 invand- rare från länder med högt HDI i . Gruppen ökade till 200 000 och beräknas öka fram . Invandringen till från länder som räknas till gruppen med högt HDI har påverkats av oroligheterna på , som medförde omfattande flyktinginvandring 1992–1994 och därpå följande anhöriginvandring. Gruppen invandrare i som räknas till länder med lågt HDI är ganska liten. I första hand härstammar invandrare i denna grupp från , , och . Invandrare från , och räknas också till gruppen med lågt HDI. bodde 6 000 individer som kommit från länder med lågt HDI i . hade gruppen ökat till 50 000 individer och prognosen fram räknar med en fördubbling till 100 000 individer. Enligt (SCB:s) befolkningsprognos 2003 kommer befolkning att öka tack var invandringen. beräknas av befolkning vara född utomlands. Om utlandsfödda tillsammans med barn med båda föräldrarna födda utomlands räknas till gruppen med utländsk bakgrund innebär det att av befolkningen kommer att ha utländsk bakgrund. Invandringen kommer enligt prognosen således ha stor betydelse för befolkningsstrukturen. Flykting- och anhöriginvand- ring bedöms även dominera invandringen till . Bilaga 4 till LU 2003/04 bedöms i SCB:s prognos inte få särskilt om- fattande påverkan av invandringen till . Invandringen från de nya medlemsländerna antas bli större efter utvidgningen, för att sedan stabiliseras på en lägre nivå. Det genomgående intrycket från olika rapporter om effekterna av är att utvidgningen troligen inte kommer att orsaka särskilt omfattande migrationsströmmar och att migrationen kommer vara störst efter utvidgningen. Utifrån befolkningsprognosen kan konstateras att det sannolikt kommer att ställas hårda krav på integrationspolitiken om invandringen ska bidra positivt till arbetskraftsutbudet i . Integrationsinsatser kommer att krävas både för de invand- rare som redan finns i landet och för nyanlända Osäkerhetsfaktorer i prognosen kan innebära att än större krav kan komma att ställas på integrationen på arbetsmarknaden. Exempelvis kan förändring av regler för invandring eller regelverket på arbetsmarknaden i andra länder innebära att migrations- strömmarna till blir mer omfattande. Invandring till till följd av kan bli större än vad som antas i prognosen. Konkurrens om arbetstillfällen från utländsk arbets- kraft från mer näraliggande länder, kan då komma att försvåra integrationen för flyktingar från exempelvis och . Äldre befolkning innebär brist på arbetskraft inom EU Den demografiska utvecklingen i flera EU-länder är betydligt mer dramatisk än i när det gäller befolkning i arbetsför ålder i relation till den äldre delen av befolkningen, som ska försörjas av de yrkesarbetande. Att har jämförelsevis mindre akuta demografiska problem innebär inte att kommande problem blir mindre viktiga att hantera för del. Förmodligen innebär EU:s gemensamma problem med en åldrande befolkning att konkurrensen om arbetskraften kommer att bli hårdare. Konkur- rensen kommer att hårdna om kompetent arbetskraft bland EU- medborgarna, men även om arbetskraft från . Ökad efterfrågan på arbetskraft kan leda till ökat intresse av att rekrytera från länder utanför , vilket i sin tur kan skapa behov av förändringar i institutioner och regelverk på arbets- marknaden. Bilaga 4 till LU 2003/04 Var kan utländsk arbetskraft rekryteras? Mycket tyder på att den framtida invandringen till främst kommer att ske från länder utanför EU. Utifrån befolknings- utvecklingen i olika delar av världen, tycks och vara de regioner som i första han kommer att ha en ökning av befolkningen i arbetsför ålder. Dagens dåliga integration av invandrare från och kan vara till nackdel vid framtida rekrytering av arbetskraft. är de viktigt att komma ihåg att tidigare invandring främst har skett av flykting- eller anhörig- skäl, varför jämförelse med arbetskraftsinvandring kan vara miss- visande. Stort geografiskt avstånd och avsaknad av språkkunskaper talar emot invandring av arbetskraft från och . Reallöne- skillnader och hög levnadsstandard, kan troligen till viss del upp- väga nackdelarna av det stora avståndet när det gäller arbetskraftens vilja att migrera. Efterfrågan på arbetskraft är av avgörande betydelse för om arbetskraftsinvandring ska komma till stånd, eftersom skriftligt erbjudande om arbete krävs för beviljande av arbetstillstånd. Hur underlättas arbetskraftsinvandring? Stort arbetskraftsbehov till följd av den demografiska utvecklingen inom EU-området, kan komma att innebära att arbetskraft i större utsträckning måste sökas utanför området. Bristyrken skulle kunna identifieras, för vilka en förenklad handläggningsprocess för arbetstillstånd tas fram. Eftersom lönebildningen i sker i förhandlingar mellan arbetsgivare och fackföreningar, finns små möjligheter för invandrad arbetskraft att få arbete genom att acceptera en lägre lön. Trygghetslagstiftningen förhindrar arbetsgivare från att byta ut anställd personal mot billigare invandrad arbetskraft. Så länge institutionerna på arbetsmarknaden är starka, har invandrad arbets- kraft i allmänhet svårt att konkurrera med inhemsk arbetskraft. Om invandrad arbetskraft däremot skulle kunna använda lägre lön som konkurrensmedel, skulle invandrad arbetskraft kunna kon- kurrera med inhemsk arbetskraft inom vissa branscher. förekommer viss sådan lönekonkurrens genom svart arbetskraft inom vissa tjänsteyrken. Bilaga 4 till LU 2003/04 Rekrytering av arbetskraft från andra länder kräver värdering av och godkännande av utländska utbildningar. I de fall utländsk utbildning eller yrkeserfarenhet inte motsvarar de svenska kraven, kan det bli relevant med kompletterande utbildning eller en kortare yrkespraktik innan arbete kan ske självständigt. Inom yrken där viss legitimation eller certifiering krävs för yrkesutövande, blir värderingen och eventuell komplettering av utbildningen särskilt viktig. Det kan också finnas behov av språkutbildning för den utländska arbetskraften. Arbetskraftsutbudet viktigt för framtidens välfärd Utbudet av arbetskraft och i vilken utsträckning de som vill arbeta finner arbete, påverkar möjligheterna att upprätthålla en hög ambi- tionsnivå inom offentlig sektor. Hög sysselsättningsgrad är en förutsättning för en omfattande offentlig välfärdssektor. Många sysselsatta innebär att finansieringen av välfärden underlättas. Fler sysselsatta innebär större skatteintäkter och lägre utgifter för samhället i form av minskat behov av arbetslöshets- och sjuk- ersättning. Om det sammanlagda antalet arbetade timmar i blir fler, underlättas framtidens försörjningsbörda för den åldrande befolkningen.1 Andelen med utländsk bakgrund på arbetsmarknaden kommer att öka mycket fram . Bland utlands- födda är sysselsättningsgraden låg i jämförelse med födda i och denna stora skillnad bör kunna minska . I beräkningar av den eko- nomiska tillväxten fram antas att dagens stora skillnader i sysselsättningsgrad mellan utlandsfödda och födda i gradvis minskar. Om så inte skulle bli fallet, medför den växande andelen utlandsfödda i befolkningen att andelen sysselsatta i befolkningen som helhet sjunker och att arbetslösheten totalt sett stiger. I ett alternativscenario till beskrivs hur en förbättrad integration av utlandsfödda och ett ökat arbetskrafts- utbud bland äldre på arbetsmarknaden kan öka det totala antalet arbetade timmar i ekonomin. Förbättrad integration bidrar i hög grad till förbättrade förutsättningar för ekonomisk tillväxt i . I alternativscenariot med högre arbetskraftsutbud sker en 1 Se Bilaga 1–2 till LU 2003/04 (SOU 2004:11) för en redovisning av scenarier och Huvudbetänkandet från /04 (SOU 2004:19), för en diskussion om välfärdssystemens framtida utmaningar. Bilaga 4 till LU 2003/04 starkare ekonomisk tillväxt i jämförelse med i basscenariot. Enligt beräkningarna blir den årliga BNP-tillväxten högre än i basscenariot –2020 och uppgår till . Migration till och från Med ökade internationella kontakter är en ökad rörlighet bland arbetskraften en naturlig utveckling. över en lite längre tids- period har det blivit allt vanligare att svenskfödd arbetskraft arbetar utomlands. Mot bakgrund av att internationellt utbyte mellan högskolor och universitet är mycket vanligt, finns det all anledning att tro att arbetskraften kommer att vara fortsatt rörlig . Omfattningen av utvandringen och vilka yrkes- grupper som utvandrar, påverkar konsekvenserna av rörligheten för landet som helhet. har utvandringen av högutbildad arbets- kraft från inte inneburit någon påtaglig nackdel, tack vare att många har återvänt till utomlands. Åter- vandringen innebär att tillförs kunskap genom arbets- kraftens erfarenheter och kunskaper från arbete och studier utom- lands. Viktiga faktorer för återvandring tycks vara de sammanvägda förutsättningarna för arbetsliv och privatliv. är det en viktig utmaning att upprätthålla och utveckla förutsättningarna för utveckling inom såväl yrkeslivet som privatlivet för att ung och välutbildad arbetskraft ska välja att bosätta sig i . attraktionskraft har betydelse för utvandringen av svenskfödd arbetskraft och återvandringen av densamma, men även för invandringen av utlandsfödda till . Utvecklingen av migrationsströmmarna och förändringen av invandringspolitiken har inne- burit en förändring från i första hand arbetskraftsinvandring till att invandringen till nu domineras av flyktingar och anhöriga. Utvecklingen har medfört större krav på integrationspolitiken. Hur den framtida invandringen kommer att se ut påverkas till stor del av politiska beslut om regleringen av invandringen. Bilaga 4 till LU 2003/04 Arbetsmarknadssituationen för utlandsfödda i Arbete utpekas ofta som nyckeln till integration i det nya landet. Möjlighet till egenförsörjning och en känsla av delaktighet i sam- hället är av stor betydelse för den enskilde individen. För samhället som helhet är det också viktigt att alla som kan arbeta också finner arbete. Hög arbetslöshet bland invandrare kan i värsta fall också ge grogrund till rasism. Det är kort sagt mycket angeläget att invandrad arbetskraft snabbt kan komma in på den svenska arbets- marknaden. Utlandsfödda har generellt sett en avsevärt sämre anknytning till arbetsmarknaden i jämförelse med födda i , då sysselsätt- ningen är låg och arbetslösheten är hög. har syssel- sättningen ökat och arbetslösheten minskat relativt mycket bland invandrad arbetskraft. Utvecklingen har varit positiv, men utgångs- läget var mycket dåligt. Nivåskillnaden mellan utlandsfödda och födda i är fortfarande stor, både när det gäller sysselsättning och arbetslöshet. Förankringen på arbetsmarknaden är också jäm- förelsevis svag, mätt som andel med tidsbegränsade anställningar. Om invandrad arbetskraft fastnar i en situation med olika tillfälliga anställningar, kan det leda till segregation i samhället. Ett annat problemområde är att utlandsfödda har svårigheter att finna arbete i nivå med utbildning och yrkeserfarenhet. Kvali- ficerade yrken innehas i oproportionerligt liten utsträckning av utlandsfödda. Även bland dem som har examen från svenska universitet och högskolor har det visat sig vara svårt att finna arbete motsvarande utbildningen. Alltför länge har svensk integrationspolitik varit inriktad på att ge nyanlända invandrare kompletterande utbildning i olika former. Utbildningen har haft svag koppling till individens förkunskaper och till den kompetens som arbetsmarknaden efterfrågar. En stor del av de åtgärder som har satts in, har utgått från en standardmall som alla har tvingats följa. Ineffektiv utbildning har försenat in- trädet på arbetsmarknaden. Bilaga 4 till LU 2003/04 Arbete och vägen till integration Mot bakgrund av att de invandrare som har anlänt till är högutbildade i jämförelse med de invandrargrupper som har kommit till landet och i jämförelse med den genom- snittliga utbildningsnivån i befolkningen som helhet, är generella utbildningsinsatser knappast effektiva för snabbt inträde på arbets- marknaden. I vissa fall kan det vara så att utbildning och yrkes- erfarenhet inte är direkt överförbara mellan länder. När utländsk utbildning inte är direkt tillämpbar i eller när landspecifik legitimation krävs, bör kompletterande studier ge förutsättningar för arbete inom rätt yrkesområde. Studier bör då ske utifrån individens förkunskaper och de krav som ställs på arbetsmarknaden i . Nya vägar in på arbetsmarknaden behöver sökas. Praktikplatser och subventionerade anställningar kan vara sätt för såväl arbetskraft som arbetsgivare att skaffa sig värdefulla erfarenheter. Integrationspolitikens ambition om individuell anpassning av åtgärder för integration på arbetsmarknaden måste realiseras. Arbetsförmedlingen och är två myndigheter som har stor betydelse för utlandsföddas inträde på arbetsmarknaden. Vägledning hos arbetsförmedlingen kan ha större betydelse för utlandsfödda i jämförelse med födda i , när nätverk som kan ge arbete saknas.