sou · GSB352 · 2005-01-01 00:00:00 — Det är bankerna som ger ut korten och inte Visa eller Mas- terCard, som istället är varumärkesorganisationer vilka bankerna anslutit sig till. Enda undantaget är American Express som själva är utgivare av kontokort. Statistik visar att utvecklingen av antalet transaktioner med konto- kort har ökat markant . 1997 gjordes 48 respektive 121 miljoner kreditkorts- och bankkortstransaktioner. Motsvarande siffra för är 70 respektive 509 miljoner kre- ditkorts- och bankkortstransaktioner. När det gäller valet mellan bankkort och kreditkort är det tydligt att de svenska kortanvän- darna föredrar bankkort. Utvecklingen av antalet transaktioner med bankkort visar den största ökningen med en tillväxt på . Utvecklingen av kortmarknaden är nära sam- mankopplad med marknaden för kontanter, då dessa är substitut till varandra. Se avsnitt 4.3 för en beskrivning av marknaden för kontanthantering. Antalet utestående kontokort var ca 15,3 miljoner, vilket innebär att vi i har i genomsnitt ca 2 kontokort per vuxen invånare (invånare ). Men även om den svenska kort- marknaden har haft en kraftig tillväxt så har i jämförelse med övriga nordiska länder en lägre kortanvändning. Utveckling av marknaden för finansiella tjänster Antal kortbetalningar per capita var antalet kortbetalningar per capita i ungefär i de övriga nordiska länderna, trots att svenskarna generellt har högre tillgång till kort än t.ex. danskar. Det verkar som om svenska konsumenter är mindre benägna att använda kort än sina nordiska grannar. följer denna utveckling och analyserar dess orsaker. Det bör note- ras att statistiken inte inkluderar transaktioner med kort utgivna av affärskedjor eller bensinbolag, men inkluderas de transaktioner som initieras med ICA kort eftersom ICA då blev en bank. Detta bidrog till att minska gapet till övriga nordiska länder. En viss skillnad återstår dock som möjligen kan förklaras av skill- nader i prissättningsstrategi mellan länderna. är det enda nordiska land där kontantuttagen ar avgiftsfria, vilket bidrar till en ökad kontantanvändning. En viktig aspekt vad gäller kortmarknaden är säkerheten. har förhållandevis få kortbedrägerier jämfört med andra länder, men de svenska kortutgivarna följer den internationella trenden mot högre säkerhet. Därför kommer samtliga kontokort att bytas ut till det nya chipkortet . Den kortinfor- mation som finns lagrad i magnetremsan på kortet lagras i stället i en integrerad krets inbakad i själva kortet, vilket ger en högre Utveckling av marknaden för finansiella tjänster Detta innebär att samtliga kort på marknaden måste ersättas och att nuvarande betalningsterminaler måste uppgraderas. Bank på telefon har utvecklats till en tjänst som de flesta banker erbjuder sina kunder. Med hjälp av bank på telefon kan kunden göra vissa ärenden dygnet runt via en knappte- lefon. Exempel på tjänster är saldoförfrågningar, överföring mellan egna konton samt överföring från eget konto till andras konto i samma bank och i vissa fall till annan bank. Vissa banker erbjuder också personlig betjäning via telefonbanken. erbjuder i princip alla banker sina kunder en Internetbank, något som möjliggjorts av hushållens ökade användning av datorer och Internet. Via Internet kan kunden göra samtliga grundläggande banktjänster såsom betalningar av räkningar över bank- och post- giro samt kontoöverföringar mellan egna och andras konton, både inom banken och till andra banker. Via Internetbanken kan kunden också använda elektroniska fakturor, vilket innebär att kunden får räkningen elektroniskt till sin dator och där godkänner betal- ningen. Enligt statistik från har av befolkningen använt Internet för att utföra banktjänster. Den största gruppen Internet- bankanvändare är personer i åldern 25–där använder Internet för bankärenden. Även åldersgruppen 35–använder bank på Internet i stor utsträckning, . Lägst andel använ- dare återfinns i åldersgruppen 55–där utnyttjat bank på Internet. Utveckling av marknaden för finansiella tjänster Andel personer som har utnyttjat Internetbank /2003 gör en sammanställning över antalet Internetbankskunder hos sina medlemsbanker, vilket omfattar en majoritet av den svenska bankmarknaden. I mitten av hade bankerna sammanlagt ca 5.1 miljoner kunder, varav var privatpersoner, vilket är en ökning . Viktigt att påpeka är att beräkningen avser antal avtal, vilket inte alltid är liktydigt med aktiva kunder, och att dubbelräkning av en och samma person förekommer då man kan vara kund i flera banker. Utveckling av marknaden för finansiella tjänster Antal Internetbankskunder (företag och privatpersoner) Kontanter är det enda betalningsinstrument som kan användas utan inblandning av mellanhänder och vid en transaktion är endast betalningsmottagaren samt betalningsavsändaren involverade. Men för att kontanter skall kunna användas som betalningsmedel är flera olika aktörer inblandade, t.ex. som ger ut sedlar och mynt, bankerna som köper kontanter och tillhandahåller uttags- automater samt räknar dagskassor från företag, samt värdeföreta- gen som distribuerar kontanter och fyller på uttagsautomater. På grund av den höga stöldrisken är procedurer för distributionen och förvaring av kontanter mycket resurskrävande. Kontanthanteringen är också tidskrävande och har en mycket hög grad av in- slag som är dyrare än automatiserade processer. Det finns inte någon övergripande statistik om kontantanvänd- ningen i utan istället används olika typer av indikatorer för att göra uppskattningar av användningen av kontanter som betal- ningsinstrument. Att mäta mängden sedlar och mynt i omlopp (M0 i nationalekonomisk terminologi) i förhållande till brutto- nationalprodukten (BNP) kan ge en indikation på kontantanvänd- ningen. Kontantbetalningar utgör en stor del av antalet transaktio- ner i samhället, även om andelen har minskat pg a en ökad användning av kontokort och elektroniska överföringar. Utveckling av marknaden för finansiella tjänster har andelen sedlar och mynt i förhållande till BNP mer än halverats, från . Men har trenden med fallande efterfrågan på kontanter avstannat, trots den ökade användningen av alternativa betalningsinstrument. Jämfört med övriga nordiska länder används mer kontanter i trots att betalningsmönstren för övrigt är lika i dessa länder. Det finns ett tydligt samband mellan antal kortbetalningar per capita och mängden sedlar och mynt i relation till BNP, ju högre kortanvändning desto lägre sedelvolym. I behövs av BNP för att täcka kontantbehovet medan man i och utnyttjar och i . Detta kan sannolikt förklara varför kortutnyttjandet är mer utbrett i de övriga nordiska länderna. Kontanter i omlopp i förhållande till BNP samt antal kortbetalningar per capita och år; genomsnitt –2000 Antal kortbetalningar per capita 1 2 3 4 5 Mängden sedlar och mynt i omlopp i förhållande till BNP (MO / BNP), % Skattningar enligt andra metoder tyder på att kontantanvändningen har fortsatt att falla även . En sådan metod är att under- söka kontantanvändningen vid specifika affärsställen, så kallade points-of-sale. skattningar enligt denna metod visar att andelen kontanta betalningar i den registrerade handeln har minskat i värdetermer från till . Utveckling av marknaden för finansiella tjänster 4.3.1Vad används kontanter till? har i en artikel (Penning- och valutapolitik 4/2001) sökt förklaringar till varför kontantmängden har stabiliserat sig på en nivå kring av BNP. Ett första steg var att försöka skatta kontantanvändningen i samhället. Hushållen använder kontanter för att göra olika typer av transaktioner, men också till sparande och mindre säkerhetsbuffert. Banker och vissa företag i detaljistle- det vill också hålla kontanter i kassa av liknande skäl. beräkningar visade att av den utestående kon- tantmängden inte gick att förklara då den används i icke registrerad verksamhet, t.ex. på den svarta marknaden. Det visar sig också att den oförklarade andelen av den utestående kontantmängden har ökat kontinuerligt . Bankerna har betydande kostnader för hanteringen av kon- tanter liksom för andra betalningsformer. Kontantuttag är dock avgiftsfria, men om bankerna börjar ta betalt för kontantuttag kommer de verkliga kostnaderna bli uppenbara för konsumenterna. Med största sannolikhet kommer kontanter då att substitueras med en ökad användning av kontokort. har enligt riksbankslagen till uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende, ensamrätt på utgivning av sedlar och mynt samt skall svara för landets försörjning med sedlar och mynt. hade kontor i princip i varje län men rationaliserades verksam- heten och antalet kontor minskade. beslutade om en delning av dåvarande betalningsmedelsavdelningen i en myndighetsdel och en bolagsdel. Den verksamhet som direkt kunde hänföras till ansvar skulle finnas kvar i banken, medan övrig operativ verksamhet skulle överlåtas till bolaget . startade sin verksamhet och utöver uppdraget från byggde upp en affärsverksamhet som kontantdetaljist med upp- räkning av dagskassor och värdetransporter. Då bolaget hade svårt att skapa lönsamhet beslutades om en del- ning av företaget i () och Svensk Utveckling av marknaden för finansiella tjänster I PSAB lades den konkurrensut- satta verksamheten som inte gjorts på uppdrag av och därför fanns ingen anledning att ha kvar bolaget i egen regi. En för- säljningsprocess startades och undertecknades ett avtal med om övertagande av delar av PSAB:s verksamhet. Avtalet är nu föremål för prövning. Den verksamhet som bygger på uppdrag finns nu- mera i bolaget . SKAB bedriver inte någon konkurrensutsatt verksamhet utan fungerar enbart som en grossistverksamhet i för- hållande till kontantdetaljisterna. SKAB har ett antal centrala upp- gifter i kontanthanteringen, såsom hantering av strategiskt lager, hantering av logistiskt lager, utlämning och mottagning av sedlar och mynt, valutering, kvalitets- och äkthetskontroll samt makule- ring. SKAB finns lokaliserat på fyra platser i landet; , , och . Den generella inställningen bland de aktörer som hanterar kontan- ter, t.ex. handeln, banker, etc., är att de vill minimera volymen av kontanter och sin egen medverkan i kontanthanter- ingen. Faktum kvarstår dock att en stor del av betalningstransak- tionerna i samhället fortfarande sker med kontanter som betal- ningsmedel. För att stödja aktörerna vad gäller kontanthantering har ett antal kontantdetaljister etablerat sig på marknaden och erbjuder tjänster såsom; dagskasseuppräkning, försörjning av sedlar och mynt, transport av kontanter och påfyllning av uttagsautoma- ter. Marknaden fördelar sig mellan (), (), () och PSAB (). är den enda av dessa aktörer som inte erbjuder samtliga tjänster inom värdehanteringsmarknaden. Marknaden är just nu inne i ett läge med en förestående strukturförändringar på grund av avtalet om samgående mellan . Utveckling av marknaden för finansiella tjänster Marknaden för kontanthantering har vuxit med i genomsnitt . En förklaring till detta är att både handeln och bankerna har minimerat kontantvolymen i sina verksamheter pga. den ökade rånrisken. Det har skett en övergång till slutna kassasystem där personalen inte kommer åt pengarna och där det sker en regelbunden hämtning via värdetransporter. Bankerna räk- nar numera sällan upp företagens dagskassor i egen regi utan köper denna tjänst av andra aktörer, detsamma gäller påfyllning av uttags- automater. En annan påverkande faktor för kontanthanteringen är att har dragit ned sin verksamhet till fyra orter och för- ändrat modellen för in- och utlämning av kontanter samt prissätt- ningen. Detta har öppnat möjligheten för att andra aktörer på marknaden att köpa och sälja kontanter. Säkerheten vid hanteringen av kontanter är ett stort problem. Statistik visar att i takt med att bankerna (och f.d. postkontoren) ökat sin säkerhetsnivå har antalet rån i princip halverats. Som en konsekvens av bankernas ökade säkerhet förefaller rånen ha förflyttats till butiker och värdetransporter istället. Det flesta antalet rån sker mot butiker och Utveckling av marknaden för finansiella tjänster rånades 900 stycken, under rånades närmare 80 värde- transporter och sammanlagt ca 80 . Utvecklingen av antalet rån –2003 Rån mot värdetransport och Småföretagare har ofta svårt att sluta avtal med värdehanterings- företagen då kostnaden för dagskassehanteringen blir för hög. Istället är de hänvisade till att lämna dagskassan över disk på banken eller använda serviceboxar. Om dessa inte är tillgängliga inom rimligt avstånd kanske dagskassan lämnas mer sällan, något som gör att mängden kontanter i butiken ökar tillsammans med rånrisken. För att öka de mindre handlarnas säkerhet planerar Secu- ritas att skapa ett rikstäckande nät av neutrala serviceboxar som lämnar kvitto och som är placerade i låsbara, väl upplysta rum har transaktionsvolymerna totalt sett minskat med i genomsnitt för . Det finns ingen samlad statistik för marknaden och bankerna har inte velat lämna ut information om hur många kassatransaktioner de hanterar . Därför har en approximering gjorts för markna- dens nuläge och utveckling baserat på uppgifter från Svensk Kassa- service. har ingen egen kundbas då de endast agerar som bankombud, men totalt besökte ca 3,5 miljoner perso- ner (Marktrack). Detta innebär att alla grupper i samhället troligen finns represente- rade bland de kunder som använder . Den största kundgruppen till både antal och andel av de som använder utgörs av personer i åldern 26–65 år Utveckling av marknaden för finansiella tjänster där 2,7 miljoner personer () besöker minst en gång . Av den totala befolkningen uppger sig att de aldrig utnyttjar för att betala räkningar eller ta ut pengar och att de använder endast 1–(). Hur ofta befolkningen besöker samt kunder som besöker minst Källa: , Marktrack Det är en mindre andel av kunderna som nyttjar Svensk Kassaser- vice som sitt huvudalternativ för att lösa sina bankärenden. av befolkningen använder en gång eller oftare vilket innebär att det troligtvis är i denna grupp som vi återfinner de individer som har som sitt huvudalternativ. På frågan hur du vanligen betalar dina räkningar är det som uppger att de betalar dessa över disk hos . Utveckling av marknaden för finansiella tjänster Svensk Kassaservices kunders tillgång till alternativ samt andel av kunderna som inte har alternativ till En kartläggning av vilka alternativ kunderna har till att använda visar att en klar majoritet av kunderna har till- gång till andra kanaler för att uträtta sina bankärenden. Exempelvis är bank- och kontokort väl utbredda liksom olika betaltjänster så som autogiro, brevgiro och Internetbank. Av alla tillfrågade kunder uppger av privatkunderna och av företagskunderna att de inte har något alternativ till för att hämta ut pengar på utbetalningskort. Detta beror till stor del på bristande kunskap hos de tillfrågade då många tror att avin är ställd just till och att pengarna måste hämtas ut där (Marktrack ). För övriga ärenden ligger siffran för privatpersoner på respektive vilket tyder Utveckling av marknaden för finansiella tjänster på att det är något över en halv miljon individer som upplever att de inte har något alternativ till . Bland småföretagarna är det som anger att de inte har något alternativ till att lämna in sina dagskassor hos . På frågan varför de använder varierar svaren för de olika tjänsterna. Den vanligaste orsaken till att besöka för att hämta ut pengar på utbetalningskort var att kunden trodde att de måste gå dit, att det var enkelt och be- kvämt samt att det var en gammal vana. För tjänsten betala räk- ningar var de vanligaste motiven att kunden var sent ute, närheten till ett serviceställe och att det var billigare. För tjänsterna insätt- ning och uttag var orsaken till att kunden valde Svensk Kassaser- vice främst tillgängligheten och gammal vana. Varför kunder uträttar sina ärenden hos just Sent ute/bråttom Sammanfattningsvis kan konstateras att har kommit långt i övergången från kassaservice till nya, enklare alternativ. Detta kan förklaras av den höga tillgången till Internet vilket är en återspegling av svenskarnas intresse för att ta till sig ny teknik, samt av att den finansiella marknaden har varit snabba med att ut- veckla och implementera mer kostnadseffektiva lösningar. 5Kassaservice i några andra länder Finansiella tjänster har i många länder tillhandahållits av nationella postverk eller postföretag och så sker i flera länder än . Inom Världspostunionen (UPU) finns ett särskilt avtal om som är frivilligt för medlemsländerna att delta i. /Posten har undertecknat avtalet och för framtiden får det anses vara en öppen fråga om skall vara med i avtalet, efter- som det var Postgirot som var huvudparten i detta avtal och Postgi- rot numera ägs av . Utredningen har inhämtat uppgifter om hur kassaservice hante- ras i några andra länder i och med särskild inriktning på . 5.2Kassaservice i några länder i utom Franska La Poste tillhandahåller finansiella tjänster. I betalas av räkningarna på postkontor. Normalt sker det i stället genom automatisk överföring från postbankkon- ton (autogiro). På samma sätt erhålls lön ofta genom automatiska insättningar. Uttag av kontanter sker företrädesvis genom uttags- automater. Franska posten hanterar 10 miljoner postbankkonton och 33 miljoner spar- eller ömsesidiga fondkonton. Dessutom till- handahåller posten livförsäkringskonton. Posten hanterar också kontantkassor från små företag och överföringar av pengar. Posten samarbetar med livförsäkringsbolag och ett antal banker som ut- vecklar produkter som La Poste säljer under sitt varumärke. La Poste har ett femårigt avtal med regeringen men det innehål- ler inga skyldigheter avseende postkontor men stängningar skulle Kassaservice i några andra länder ändå enligt posten vara svåra att genomföra på grund av politiskt tryck. Banktjänsterna står för av omsättningen hos La Poste. sluter La Poste avtal med livsmedelsaffärer och tobakshandlare i glesbygd för att tillhandahålla posttjänster. har ett avtal med regeringen att tillhandahålla ett särskilt konto från vilken medlen kan lyftas med särskilt uttagskort (eng. Post Office card account). Det är ett mycket enkelt bank- konto som medger för regeringen att betala in förmåner och pen- sioner genom insättning på kontot och för kunderna att ta ut sina pengar genom att använda ett kort som endast kan användas på postfilialer. Historiskt har kunder haft möjlighet att hämta pension eller statliga förmåner kontant på postkontoret. Regeringen har gett till känna att detta utbetalningssystem skall fasas ut så att skall det vanliga sättet att betala ut pensioner och förmåner vara direkt till ett bankkonto. Postkontorskortkontot utvecklades i för- sta hand för att ta hand om kunder som inte hade tillgång till andra slag av bankkonton. tillhandahåller tillgång till universella banktjänster för att tillförsäkra att kunder som får för- måner och pensioner som önskar tillgång till kontanter på post- kontoret kan få det även efter att kontantutbetalningen upphört. Universella banktjänster består i konto knutet till uttagskortet, till- gång till grundläggande bankkontoslag som tillhandahålls av stor- banker och byggföretag (eng. societies). Grundläggande bankkonton ger en begränsad tjänst till kunderna och medger inte krediter. Tjänsterna tillhandahålls på grund av avtal mellan tjänste- tillhandahållarna och . Utöver dessa tjänster har särskilda kontrakt med ett antal banker för att möjliggöra för deras kunder att få tillgång till grundläggande banktjänster vid postkontoren. F.n. finns avtal med Alliance & , , , Lloyds/TSB och Internet-banker som smile, cahoots och first direct (endast i ). Kunder hos dessa banker kan antingen ta ut kontanter vid post- kontoren genom personliga checkar knutna till deras konton eller genom att använda ett bankkort med PIN-kod. De kan också sätta Kassaservice i några andra länder in pengar över disk. har gett till känna att posten kommer att ingå i ett joint venture-bolag med för att sälja ett antal finansiella tjänster såsom försäkringar och lån. Andra finansiella tjänster som tillhanda- håller är betalning av räkningar för diverse organisationer, över- föringar, försörjning med mynt och insättningar via giro för små företag. Det finns inte någon skyldighet att tillhandahålla kassatjänster i . Sådan skyldighet gäller bara beträffande post- tjänster och gäller då för . fanns det 16 942 Post Office-filialer över landet. Av dessa tillhandahölls 574 i egen regi, 272 genom franchi- seavtal, 653 modifierade postkontor genom ombud och 15 443 ombud. Baserat på siffror drevs av Post Office-filialerna i privat regi. Det finns sex stora partners i återförsäljarledet som samarbetar med som driver 2 189 filialer. Postkontorsnätet är således stort. av invå- narna bor inom tre engelska mil från en filial till . Filialer i tätort definieras som de som ligger i tätortsområden med en befolkning som överstiger 10 000. I tätortsområden bor av människorna inom en engelsk mil från en filial till . Filialer i glesbygd definieras som de belägna i orter med en befolkning mindre än 10 000. I glesbygdsområden bor 85 pro- cent av människorna inom en engelsk mil från en filial till . I glesbygd har av byarna en bank medan har ett Post Office-kontor. En särskild typ av arrangemang för ombudsdrivna kontor an- vänds i avlägsna glesbygdsområden, The Community (COMM) och Restricted Hours (RESH) Offices. Det finns ombud i avlägset belägna områden som bara tillhandahåller ett begränsat tjänsteut- bud . Ofta ligger sådana kontor i speciella lokaler såsom en by-pub, bensinstation eller till och med i en pri- vatbostad eller kyrka. Stor flexibilitet gäller beträffande öppet- tiderna i dessa fall. Det enda som krävs är . I postkontorsnätet i städer har påbörjat ett pro- gram för att rekonstruera nätet och att modernisera filia- lerna. Detta innefattar också att stänga underutnyttjade kontor. Även med detta program i beräknande kommer det att finnas en filial till inom en engelsk mil för av kunderna. Kassaservice i några andra länder har skyldighet att upprätthålla ett nät med nationell täckning av filialer. Nuvarande regeringspolitik går ut på att försöka förhindra stängningar av filialer i glesbygd om det går att undvika. Alternativa lösningar till stängningar eftersträvas. I ökad utsträckning går affärerna i glesbygdsbutiker ner. Nästan en tredjedel av postkontoren i glesbygd som stängde –2002 hade färre än 70 kunder . Någon skyldighet att tillhandahålla finansiella tjänster föreligger inte för som däremot är utsedd som tillhanda- hållare av den samhällsomfattande posttjänsten i . Inom gruppen World Net tillhandahålls finansi- ella tjänster av Deutsche Postbank, ett dotterbolag till . Dessa tjänster tillhandahålls bl.a. av åter- försäljare. Post ägde tidigare det danska postgirot, Postgiroen, och detta hade innan det bolagiserades en skyldighet att ha ett rikstäck- ande system för in- och utbetalningar via postkontoren och lant- brevbärarna. Skyldigheten var allmänt hållen och inte preciserad genom specifika krav på kvalitet, snabbhet m.m. I samband med bolagiseringen av posten levde denna skyldighet kvar. Postgiroen bolagiserades och GiroBank A/S bildades. ingår Girobank i /S. är en division i den . Då staten sålde huvuddelen av sitt aktieinnehav i GiroBanken föll skyldigheten att ha ett rikstäckande system för in- och utbetalningar bort. I tillhandahålls betalningstjänster på rent kom- mersiell grund av bankerna och med deras gemensamma system. Post A/S tillhandahåller vissa betalningstjänster på kommersiell grund enligt avtal med den /S. Tjäns- terna tillhandahålls i postens kontorsnät. Även lantbrevbärarna till- handahåller enklare betalningstjänster. Kassaservice i några andra länder Det finns en särskild lag om Post , Lov om Post A/S (LOV nr. 409 af 06/06/2002). Lagen kompletterar den allmänna aktiebolagslagen. Enligt den särskilda lagen om Post och bolagsordningen skall Post bedriva post- verksamhet.