sou · GSB386d2 · 2005-01-01 00:00:00 — kom , efter ett uppdrag från , med en rapport där man redovisar en kart- läggning av medlemsstaternas nuvarande retur-, insamlings- och återvinningssystem för dryckesburkar och –flaskor samt förutsätt- ningarna för ett samordnat system inom EU och EES. beslutade regeringen att uppdra åt Naturvårds- verket att redovisa de problem den kraftigt ökade privatimporten av glasflaskor för öl, vin och sprit har medfört samt föreslå lös- ningar på dessa. I uppdraget ingår även särskilt att lämna förslag till återvinningen kan finansieras. Uppdraget skall genomföras i sam- råd med och . Den delen av uppdraget skall redovisas till regeringens senast den 31 decem- ber 2004. Med hänsyn till den ökande införseln av alkoholdrycker blir pro- blemet med återvinning av dryckesförpackningarna allt större. I uppdrag ingår endast att finna lösningar på pro- blemen med glasförpackningar. Den stora mängden öl som tas in i landet i stål- och aluminiumburkar ger även den upphov till ett stort antal förpackningar som belastar återvinningssystemet utan att de avgifter som skall finansiera det har betalats. Samma problem finns för övrigt även när det gäller läskedrycker i burkar och plast- flaskor. Enligt vår mening måste man se på hela frågan om införsel av dryckesförpackningar, oavsett vilket material det rör sig om, i ett sammanhang och arbeta för att finna en lösning. 17Vissa konsekvenser av förslagen och frågor om ikraftträdande Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäk- terna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda skall enligt 14 § kommittéförordningen en beräkning av dessa kon- sekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhälls- ekonomiska konsekvenser i övrigt skall även dessa redovisas. Den föreslagna sänkningen av skatten på sprit kommer sannolikt att medföra en minskning av skatteintäkterna. Som framgått ovan, i kapitel 14.4, beror storleken på skatteintäk- terna på hur stor försäljningsökningen på Systembolaget och restaurangerna blir. Detta måste dock vägas mot, vid oförändrad skatt, en möjlig fortsatt minskad inhemsk försäljning och ökad re- sandeinförsel , vilket likaledes skulle leda till minskade skatteintäkter. Den föreslagna skattesänkningen leder till ökad kon- sumtion och ökade alkoholskador, vilket medför ökade samhälls- kostnader. Detta skall dock ställas mot att allmänhetens förtroende för den svenska alkoholpolitiken i annat fall undergrävs. Konsum- tionen kommer sannolikt att öka även vid oförändrad skatt. Skill- naden i konsumtion om skatten sänks skatten eller om den förblir oförändrad blir inte särskilt stor. Den föreslagna förstärkningen av tullen och polisen med två grupper som enbart skall arbeta med brott mot alkohollagen och smuggling av alkohol bör enligt vår mening kunna fi- nansieras inom ramen för redan aviserade omdisponeringar av me- del från försvarsmakten till rättsväsendet. Kostnaden har för tullens del beräknats till ca för personal och viss teknisk utrustning. En uppskattning av den totala kostnaden för tull och polis kan då göras till ca för de under vilka projektet enligt vårt förslag skall pågå. I betydelsefulla delar innebär förslagen en viktig utvidgning av det straffbara området. Här kan nämnas att alkohol som inte får säljas i butik eller på restaurang inte heller får förvaras i sådan lokal Vissa konsekvenser av förslagen och frågor om ikraftträdande och att av förbuden kriminaliseras som olovlig dryckeshantering. Vidare innebär våra förslag en höjning av straffskalorna för flera brott i alkohollagen. Förslagen till utvidgad kriminalisering och höjda straffskalor samt ökade möjligheter till förverkande av egen- dom kan komma att medföra en något ökad belastning på rätts- väsendet. Denna torde dock inte bli särskilt stor. kom- mer våra förslag, om att införa en möjlighet att förverka egendom som använts som hjälpmedel vid brott enligt alkohollagen liksom förslagen om förvaringsförbud i butiker och på restaurang, att un- derlätta polisens bekämpning av den illegala handeln med alkohol. När det gäller den nationella kampanjen mot illegal alkoholhan- tering kan kostnaderna, med utgångspunkt från vad den kampanj som genomfördes av OAS kostade, beräknas till ca . skall i vissa delar svara för genomförandet av den nationella handlingsplan som antogs (prop. 2000/01:20). Kommittén har också det övergripandeansvaret för att intentionerna i handlingsplanen genomförs. Utgångspunkten för kommitténs arbete är de prioriteringar som gjorts i nämnda plan. Ett av de särskilt prioriterade delmålen är att undanröja den illegala alkoholhanteringen. Den opinionsinsats som utredningen föreslagit bör därför kunna genomföras inom ramen för alkoholkommitténs uppdrag. System- bolaget kommer att avsätta för information och opinionsbildning för att främja en god dryckes- kultur (prop. 2003/04:161). Enligt vår mening bör dessa medel kunna användas för att finansiera den föreslagna opinionsinsatsen som syftar till att minska förekomsten av illegal alkohol. Kam- panjen bör därför genomföras av alkoholkommittén i samarbete med Systembolaget. Utredningen har inte funnit att förslagen ger några konsekvenser i de övriga avseenden som anges i eller följer av §§14–16 i kommitté- förordningen (1998:1474). I det marknadsekonomiska tänkande som dominerat internationella handelsavtal antas frihandel och tillväxt alltid medföra ökad välfärd. Den ökade införseln innebär en på- verkan på den inhemska alkoholnäringen. Alkohol skiljer sig dess- utom från flertalet andra varor, eftersom marginalnyttan av denna vara är negativ. Med detta menas, i ett rent samhällsekonomiskt perspektiv, att ökad alkoholkonsumtion leder till mer skada än nytta. Alkoholen bär, med andra ord, inte sina kostnader. Därför föreslår utredningen inte större skattesänkningar än de som be- Vissa konsekvenser av förslagen och frågor om ikraftträdande döms som nödvändiga för att bryta ett mönster av ökad resande- införsel. De förslag som vi lämnar, i syfte att minska den illegala handeln med alkohol, ger ökad möjlighet för andra aktörer att be- driva en seriös verksamhet. När det gäller förslaget att sänka skatten på sprit bör detta kunna träda i kraft . Det är av största vikt att de åtgärder vi föreslår kan vidtas omgående och vi vill därför peka på nödvändigheten av att möjligt överväga de förslag som innebär att tullen och polisen tillförs ytterligare resurser för att bekämpa den illegala handeln med alkohol. Övriga lagförslag kräver remissbehandling men enligt vår mening är det av väsentlig bety- delse att de träder i kraft så fort som möjligt och vi föreslår därför att de skall träda i kraft . 18.1Förslaget till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738) Bestämmelsen är ny och innebär ett förbud mot förvaring av alko- holdrycker i butikslokaler jämte tillhörande utrymmen. Förbudet gäller de alkoholdrycker som inte får säljas i lokalen och omfattar därför inte folköl i de butiker som har rätt att sälja sådan öl enligt de regler som gäller för sådan försäljning. I andra stycket finns de- finitionen av begreppet butikslokal som tar sikte på alla de lokaler i vilka varor och tjänster erbjuds konsumenter liksom uthyrning av varor. Med butikslokal förstås således en lokal, jämte tillhörande utrymmen såsom lager och kontor, där det bedrivs försäljning av varor eller tjänster eller uthyrning av varor till konsumenter. I be- greppet ingår det som i dagligt tal kallas affärer liksom varuhus, stormarknader och försäljningstält. I definitionen ingår vidare lo- kaler där verksamheten består i att tillhandahålla tjänster t.ex. rese- byråer, skomakare och frisörer, liksom verksamheter som kombi- nerar försäljning av varor och tjänster, t.ex. optiker och lokaler för uthyrning, t.ex. av videofilmer. Utanför butiksbegreppet faller re- stauranger och andra näringsställen, t.ex. pubar och caféer. Ändringen innebär en skärpning av straffskalan för de grova brot- ten enligt alkohollagen och en anpassning till den straffskala som gäller för grov smuggling. Kravet på att alkoholdryckerna skall innehas i uppenbart syfte att olovligen sälja dem för att gärningen skall vara straffbar tas bort. Vidare sker en skärpning av straffskalan som innebär en anpassning till övriga straffskalor för brott av normalgraden i alkohollagen. Se ovan under 10 kap. 3 §. Genom ett tillägg till paragrafen kriminaliseras förvaring av alkohol i butikslokaler i strid med det förbud som införs i 3 kap. 9 a §. Även förvaring av alkohol på restauranger i strid med förbudet i 6 kap. 9 § kriminaliseras. Bestämmelsen är ny och innebär att det införs en möjlighet att för- verka egendom som använts som hjälpmedel vid brott enligt alko- hollagen och som inte kan förverkas enligt 2 §. Med hjälpmedel avses i princip detsamma som i 36 kap. 2 § . Förver- kande kan komma att avse bl.a. transportredskap, såsom bilar, båtar, släpkärror m.m. och yttre höljen för varor t.ex. containrar och resväskor samt mobiltelefoner och annan utrustning som an- vänts vid brottet. Det krävs inte att användningen av hjälpmedlet varit en förutsättning för att brottet skulle kunna komma till stånd och det behöver inte heller vara så att föremålet är särskilt kon- struerat eller annars särskilt lämpat för att användas just för brott. Särskilt avseende bör fästas vid egendomens mer eller mindre ut- präglade egenskap av hjälpmedel, omständigheterna kring brottet och egendomens betydelse i sammanhanget. Att hjälpmedlet även tidigare använts vid likartad brottslighet torde redan i sig vara en sådan omständighet som starkt talar för att ett förverkande är på- kallat för att förebygga brott. Särskilda skäl tar närmast sikte på förverkandeinstitutets allmänpreventiva betydelse. Det blir tillämp- ligt främst när det gäller sådan egendom som inte i sig utgör något typiskt hjälpmedel utan som normalt används i helt legala samman- hang. Denna grund kan bli aktuell vid grova brott, särskilt när det gäller organiserad olovlig försäljning av alkohol t.ex. till ungdomar eller annars omfattande brottslighet av allvarligare slag. Återfall kan också tillmätas betydelse. Värdeförverkande bör tillgripas endast när egendomen inte längre finns i behåll eller något annat särskilt skäl talar för det. Sådana skäl kan vara att hjälpmedlet utgör ordinär egendom som har ett så högt ekonomiskt värde att ett förverkande skäligen bör avse endast en del därav. Ändringen föranleds införandet av den nya 2 a §. 18.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt Ändringen har sin grund i den föreslagna sänkningen av alkohol- skatten på etylalkohol (sprit). (1988) Alkoholvanor i ett utvecklingsperspektiv. Psy- kologiska institutionen, (avhandling). , Romelsjö A., . (1991) Alcohol, social fac- tors and mortality among young men. , 86, 877–87. Babor, T., Caetano, R., Casswell, S., , G., Giesbrecht, N., , K., Gtube, J., Gruenewald, P., , L., Holder, H., , R., , , , J., Room, R. & Rossow, I. Alcohol: no ordinary commodity, University Press, . , Tapert SF, , (2000) Neurocognitive funtioning of adolescents:effects of protracted alcohol use. Alcoholism Clinical and , 24, 164–171 CAN (2004) Pressinformation, . . , G., , P., Babor, T.F., Casswell, S., Ferrence, R., Giesbrecht, N., , C., Holder, H.D., Lemmens, P., Mäkelä, K., Midanik, L.T., , , , E., Romelsjö, A., Room, R., Simpura, J., & Skog, O-J. (1994): Alcohol Policy and the Public Good. FHI (2003a) Uppföljning av nationella handlingsplanen för att före- bygga alkoholskador. FHI (2003b) Folköl och ungdomar. & Dawson, D.A. (1998) of onset of drug use and its association with DSM-IV drug abuse and dependence: Results from the National Longitudinal Alcohol Epidemiologic Survey. , 10, 163–173, 1998. Gutjahr, E. & Gmel, G. (2001) ), The social costs of alcohol con- sumption. I Klingeman, H & Gmel, G. (red.). Mapping the social consequences of alcohol consumption, pp. 133–143, : Kluwer Academic Publishers. , B., , B., , S., Balakireva, O., Bjarnasson, T., Kokkevi, A. & , M. (2000) The ESPAD Report. Alcohol and Other Drug Use Among Students in 30 European Countries. CAN, Pompidou-gruppen, . Hvitfeldt, T., , B. (2004) Skolelevers drogvanor 2003. Rapport nr 77. (1983) 50 miljarder kostar supen. Sober Förlag, . (1994) Totalkonsumtionen i perspektivet av 17 svenska undersökningar på alkoholområdet. I: Svensk alkoholpolitik – bakgrund och nuläge. Delbetänkande av Alkoholpolitiska kommis- sionen. (1998) Restaurangkulturen inför internationa- lisering. I: (, E. & , J. Svenska alkoholvanor i förändring, 239–255. Sober Förlag, . (2004) Våldsbrottsligheten. (), . & Leifman H. (1999) Vanor och trygghet – en intervju – undersökning av socialt utsatta personer och normalbefolkningen. , , , M., , B., , S. & , H. (2000): Alkoholkonsumtionen i . Social- departementet, . Leifman, H. (1999) Regionala skillnader i alkoholkonsumtion och alkoholrelaterade skador. Rapport från OAS. Leifman, H. (2000) Ungdomar och alkohol: trender och individuell utveckling – en genomgång av litteraturen på området. OAS, , . Leifman, H. (2001a) Estimations of unrecorded alcohol consump- tion and trends in 15 European countries. Nordic Studies on Alcohol and Drugs, 18, 54–70. English Supplement 1. Leifman, H. (2001b) Homogenisation in alcohol consumption in Union. Nordic Studies on Alcohol and Drugs, 18, 15–30. English Supplement 1. Leifman, H. (2002) A comparative analysis of drinking habits in six EU countries in the year 2000. Contemporary Drug Problems, 477–500. Leifman, H. (2003) Vilka dricker mer alkohol i ? En studie av konsumtionstrender bland män och kvinnor och i olika Nordisk alkohol- & narkotikatidskrift, 2–3, 145–158. Leifman H., , ., , . (2000) Svenskens bruk av svartsprit och totala alkoholkonsumtion 1996–2000. OAS, , . Leifman, H., , E. & , M. (2002) Alcohol in Post- war Europe, ECAS II. & , N-K. (2003) En skål för det nya millenniet. En studie av svenska folkets alkoholkonsumtion . Leifman, H., , , , B., , , , H.L. (2003) Uppföljning och utvärdering av instatserna mot svartsprit 1998–2000. Rapport från KAMEL-gruppen , . (1997) Alkoholkonsumtionens mörkertal i –1994. Nordisk Alkohol- & narkotikatidskrift, 14(2), 65–73, 1997. (2002) (red) Alcohol in postwar Europe. & Skog, O-J. (2001) Alcohol and mortality: Metho- dological and analytical issues in aggregate analyses. Addiction, 96, Supplement 1, 5–18. Pape, H. & , T. (1996) How does young people's alcohol consumption change during the transition to early adulthood? A longitudinal study of changes at aggregate and individual level. Addiction, 91, 1345–1357. , W. (1998) Bittersött. (2002) The repeal of medium-strength beer in grocery stores in – the impact on alcohol-related hospitalisations in different age groups. I: (Room, R red.) The effects of Nordic alcohol policies, 117–144. NAT publication 42, . Room, R. (2002) (red.) The effects of Nordick alcohol policies. NAD publication 42, tion, . SBU (2003) Sjukskrivning – orsaker, konsekvenser och praxis. Rapport nr 67. Single, E. (1987) The Control of public drinking: The impact of he environment on alcohol problems. I: (Holder, H, red.) Control Issues in Alcohol Abuse Prevention, 219–232. Strategies for States and Communities. Advances in Substance Abuse. Supplement 1, ., . Skog, O. J. (2000) Experimental study of a change from over-the- counter to self-service sales of alcoholic beverages in monopoly outlets. on Alcohol, 61, 95–100. SoS (2003) Folkhälsa och sociala förhållanden. Upmark, M., Moller, J., Romelsjö, A. (1999) Longitudinal, popula- tion – based study of self reported alcohol habits, high levels of sickness absence, and disability pensions. logy and Community Health, 53, 223–229. ., Bae J., Truesdale M., Ahman S., , Swartzwelder H. (2002) Alcoholism Clinical and , 26, 960–968. (2004) Alkoholkonsumtionen ökar I . Nordisk alkohol- & narkotikatidskrift, 21, 175–179 (Meddelande). & , A. (1993) Single-Vehicle Crashes and Alcohol: A Retrospective Study of Fatalities in Northern . Accident Analysis & Prevention, 25, 171–176. Utvecklingen när det gäller införsel och Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att följa utvecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol i framför allt för att föreslå de åtgärder som kan behövas för att minska de problem som ökad införsel och vidare- försäljning av alkohol skapar. Den svenska alkoholkonsumtionen har ökat . Detta är den största ökningen av alkoholkonsumtionen i . Alkoholkonsumtionen uppgår nu till ca ren alkohol och invånare , vilket är den högsta alkoholkonsumtionen i . Vi ser nu också de första tecknen på att den alkoholrelaterade dödligheten ökar. sänkte skatten på spritdrycker och upphörde det undantag som haft när det gäller resandeinförsel av alkoholdrycker (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU1, rskr. 2003/04:42, SFS 2003:809). Enligt de regler som allmänt gäller inom EU har en privatperson rätt att ta med sig alkoholdrycker och tobaksvaror, avsedda för eget bruk, från en annan medlemsstat utan att någon ytterligare punktskatt tas ut i hemlandet. Detta innebär att det numera är tillåtet för privat- personer att fritt införa alkoholdrycker som är avsedda för personligt Om varorna tas in för kommersiella ändamål skall däremot punktskatt alltid betalas i . För att avgöra om fråga är om privat införsel eller införsel för kommersiella ändamål skall bl.a. mängden varor beaktas. Medlemsstaterna får använda sig av indika- tiva nivåer för bedömningen av om varorna är avsedda för kommer- siella ändamål. De indikativa nivåerna får då inte sättas lägre än spritdrycker, starkvin, vin (varav högst mousserande) och starköl. Nivåerna är endast riktlinjer vid tullens bedömning om införseln är att betrakta som avsedd för per- sonligt bruk eller inte. Kan vederbörande göra troligt att han eller hon behöver mer för personligt bruk så får han eller hon också ta in mer. sänker skatten på spritdrycker med 44 pro- cent, skatten på vin och skatten på öl . när , , och blir EU- medlemmar kommer alkoholdrycker därifrån att bli tillgängliga för resandeinförsel till på samma sätt som från övriga EU-länder. Priserna på spritdrycker är exempelvis i lägre än i . Den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador För att motverka negativa effekter på folkhälsan av förändringarna i vår omvärld beslutade den 21 februari 2001om en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144). I handlingsplanen redovisas ett antal områden där insatser behöver genomföras och förstärkas fram till och med . Syftet med handlingsplanen är att lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till minskad alkohol- konsumtion och begränsar alkoholskadorna. Huvudinriktningen för alkoholpolitiken är enligt handlingsplanen att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade före- byggande insatser på nivå. Förstärkta åtgärder behövs dessutom i form av särskilt stöd för riskgrupper och individer med riskbeteende, vård och behandling, opinionsbildning och informa- tion, begränsning av tillgången på och marknadsföringen av alkohol- drycker, kompetensutveckling, uppföljning av konsumtions- och skadeutvecklingen samt alkohol- och preventionsforskning. För- stärkta åtgärder behövs också för att utveckla samarbetet på euro- peisk och internationell nivå. För genomförandet av handlingsplanen har sammanlagt avsatts (prop. 2003/04:1). Av dessa har huvuddelen, ca , gått via länssty- relserna för att utveckla kommunernas lokala alkoholförebyggande arbete. En särskild kommitté – (S 2001:02, dir. 2001:22) – har tillsatts med uppgift att samordna insatserna på na- tionell nivå och i samspel med kommunerna och landstingen stimu- lera insatserna på regional och lokal nivå. Kommittén har också fått i uppdrag att svara för information och opinionsbildning nationellt och att genomföra seminarier, konferensserier etc. som syftar till att förankra innehållet i planen och stimulera utvecklingen av olika förebyggande verksamheter såväl lokalt som regionalt. Arbetet med att förverkliga handlingsplanens intentioner har pågått . Insatserna är av långsiktig karaktär där stora ansträngningar nu görs för att utveckla kompetens, metoder och verksamheter på framför allt lokal och regional nivå. har ca 280 lokala och regionala samordnare av det alkohol- och drogföre- byggande arbetet anställts runt om i landets kommuner och lands- ting med hjälp av de statliga bidragen. har fått regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera insatserna i enlighet med den nationella hand- lingsplanen för att förebygga alkoholskador. I regeringens proposition Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp (prop. 2002/03:117) beskrivs att det är vanligt förekommande att stora mängder öl-, vin- och spritflaskor impor- teras från till främst på grund av prisskillna- der mellan länderna. Regeringen har, genom skrivelser från , uppmärksammats på att det inte finns medel avsatta för att bekosta omhändertagandet av dessa förpackningar. Regeringen anser att det är angeläget att få detta problem utrett och avser att uppdra åt att efter samråd med Jord- bruksverket undersöka omfattningen av privatimporten och lämna förslag till hur återvinningen av dessa förpackningar skall kunna finan- sieras. beslutade regeringen att uppdra åt att redovisa vilka problem den kraftigt ökade privatimporten av glas- flaskor för öl, vin och sprit har medfört samt föreslå lösningar på I uppdraget ingår även särskilt att lämna förslag till hur åter- vinningen kan finansieras. Uppdraget skall genomföras i samråd med och . Denna del av upp- draget skall redovisas till regeringen . En särskild utredare tillkallas med uppgift att följa utvecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol. Utredaren skall när- mare kartlägga och beskriva utvecklingen när det gäller gränshandel, privatinförsel, smuggling och vidareförsäljning av alkohol som förs in över gränserna framför allt i . Särskild uppmärksam- het skall ägnas åt hur nya distributions- och konsumtionsmönster påverkar inköps- och dryckesvanor framför allt hos ungdomar. Vidare skall utredaren samla erfarenheter från myndigheter och kommuner om vidtagna åtgärder för att motverka langning och annan otillåten försäljning av alkohol. Dessutom skall utredaren göra en beskrivning av regelverk och berörda myndigheters roll på alkoholområdet. Utredaren skall också beskriva om en ökad alkoholinförsel kan ha lett till förändringar i brottsutvecklingen, t.ex. i fråga om alkohol- relaterad våldsbrottslighet och rattfylleribrott. Utredaren skall även uppmärksamma effekterna för näringslivet och för konkurrensför- hållandena på marknaden. Utredaren skall ta de kontakter som be- hövs med berörda myndigheter som exempelvis tull-, polis- och åklagarmyndigheter, , kommunernas socialtjänst, hälso- och sjukvården i regionen samt bransch- och intresseorgani- sationer. Utredaren skall också samverka med (S 2001:02) och samråda med . Utredaren skall även ta kontakt med de forskningsinstitutioner som bedriver forskning med anknytning till uppdraget. Utifrån det underlag som tas fram skall utredaren lämna förslag till de åtgärder och eventuella lag- förslag som behövs för att minska de problem som ökad införsel och vidareförsäljning av alkohol skapar. Uppdraget skall redovisas .