sou · GSB343d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Enda undantaget är att för psykiatriska diagnoser och hjärtkärlsjukdomar har männen något högre sjukfrånvaro än kvinnorna i gruppen av extremt kvinno- dominerade yrken. Med nuvarande kunskapsläge förefaller det alltså som om numerär könsintegration i arbetslivet i sig skulle kunna vara en faktor av betydelse för hälsan men mer kunskap om detta, och framför allt om de bakomliggande mekanismerna, behövs! Andelen sjukskrivna utifrån graden av numerär köns- segregation i yrken (Kvinnor/Män) Ålderstandardiserade siffror, direkt standardisering. = konfidens intervall. Data om sjukfrånvaro kan användas som ett mått på ohälsa, men i ännu större utsträckning som ett mått på de sociala konsekvenser- na av ohälsa (Marmot, 1995). Dessa skiljer sig mycket åt mellan olika yrken, och kunskapen om betydelsen av könssegregering för detta är otillräcklig. Överhuvudtaget är kunskapsbasen om vad som predicerar sjukfrånvaro låg, liksom om sambandet mellan ohälsa och sjukskrivning i olika yrken, detta trots att utgifterna för sjukfrånvaro ökat väsentligt (, 2003). Vad kan sambandet mellan sjuklighet och könssegregation bero på? Den frågan finns det ännu ingen vetenskaplig kunskap om, efter- som endast ett fåtal studier gjorts, och nästan inga av dessa har gjorts så att de kan svara på frågor om orsaker utan bara visa på samband. Utifrån andra typer av studier och teorier kan man dock antaga att följande faktorer kan ha betydelse för samband mellan sjuklighet och numerär könssegregation i arbetslivet: Selektion utifrån den numerära könssammansättningen i arbe- ten, antingen genom: 1.en selektion av sjukare eller mer sårbara personer in i könssegregerade yrken, dvs. fler sjuka än friska personer börjar arbeta där. Alternativt kanske friskare eller mindre sårbara personer söker sig/rekryteras till könsintegrerade yrken, eller 2.att det finns en selektion ut ur könssegregerade yrken av friskare personer alternativt av personer med hälsoproblem ut ur könsintegrerade. Toleransen för personer med dålig hälsa skulle t.ex. kunna vara lägre inom könsintegrerade arbeten. Här kan det även finnas könsskillnader – en hypo- tes som nämnts är t.ex. att toleransen för sjukdom bland kvinnor är lägre i mansdominerade yrken, men högre för män i kvinnodominerade yrken (Goine, 1994; , 2003). Hälsa kan påverka val av yrke eller arbetsplats men yrke kan även påverka hälsa. Studier om sådana selektions- faktorer saknas för kvinnor, men (, 1998) har visat på en negativ hälsoselektion av män in i det extremt kvinnodominerade sekreteraryrket, dvs. fler män som är anställda som sekreterare hade redan vid värnpliktsmönst- ringen sämre hälsa än andra män. Det kan vara skillnad vad gäller t.ex. hur fysiskt tunga yrken i de olika grupperna är. Detta verkar dock åtminstone inte kunna förklara den stora skillnaden mellan extremt mansdominerade och mansdominerade yrken det finns en blandning av fysiskt mycket, respektive lite, krävande yrken i alla grupper med undantag för gruppen av könsintegrerade yrken. För närvaran- de krävs oftast minst gymnasieutbildning för de flesta köns- integrerade yrken och dessa är ofta inte så fysiskt tunga, fak- torer som i sig har samband med bättre hälsa. finns det många yrkesgrupper som kräver hög utbildning i de köns- segregerade grupperna, t.ex. ingenjörer. Att Mannen ofta är norm för arbetets organisation och fysiska utformning (Kilbom, 1999; , 1993) kan antagas ha negativa konsekvenser för kvinnors hälsa. Eventuellt är det mer så i mansdominerade yrken, och kanske också svårare att på- verka för de få kvinnorna där. En låg grad av känsla av inflytande i arbetet har visats ha samband med sjuklighet. (, 1990) har studerat hur känsla av inflytande varierar med numerär könssegregation av yrken. Hon fann att både kvinnor och män hade högst känsla av inflytande i könsintegrerade yrken, lägre ju mer segre- gerade yrkena blev. I samtliga grupper hade kvinnor lägre värden än män, även i de extremt kvinnodominerade. hittade alltså samma samband som det som finns i Figur 1 men omvända. Att få socialt stöd på arbetet har också stor betydelse för hälsan (, 1995). Kanske är möjligheten att få socialt stöd på arbetet högre, för både kvinnor och män, i könsintegrerade än i könssegregerade grupper? (, 1991). Eventuellt är det extra svårt för kvinnor att få socialt stöd i extremt mans- dominerade yrken (Kanter, 1977; , 1994). Även andra aspekter av arbetsplatskulturen (, 1997) skulle kunna utvecklas positivt i könsintegrerade yrken, men kunskap om mekanismerna för detta behövs. Eventuellt är det också tvärt- om, t.ex. att konkurrensen mellan män och kvinnor om resur- ser och belöningar ökar i könsintegrerade grupper (Wharton, 1987). Risken för kvinnor att utsättas för sexuella trakasserier verkar vara större i extremt mansdominerade arbeten (Reskin, 1986; , 1988; Walby, 1988). Yrken har olika status och kvinnoyrken har oftast lägst status, vilket bl.a. har kunnat kopplas till en hög stressnivå (Le Grand, 1997), varför könsintegrerade arbeten torde ha högre status än dessa. Att arbeta i ett mansdominerat yrke kan alltså ge en kvinna högre status eller självkänsla än att arbeta i ett kvinno- dominerat. Män förefaller dock att må psykiskt bättre i köns- segregerade, oavsett vilket kön som det är mest av (mans- eller kvinnodominerade) än i könsintegrerade arbeten (Kilbom, 1999). Både kvinnor och män förlorar på den starka könssegre- geringen genom att den starkt begränsar individens möjlighet att välja yrke och arbetsuppgifter utifrån sina förutsättningar och intressen snarare än utifrån kön (Reskin, 1986). Möjligheten att bli bekräftad i sin könsidentitet på arbetet, som kvinna respektive som man, torde vara större i en könsintegre- rad arbetsmiljö. Eftersom det finns färre kvinnoyrken på arbetsmarknaden är det svårare för kvinnor att finna ett alternativa arbete när arbetsrelaterade hälsoproblem uppstår inom en typ av yrke (, 1992).Om hon blir kvar i jobbet ökar risken för allvarlig ohälsa och om hon blir arbetslös ökar även det risken för ohälsa. Flera av mekanismerna mellan ovanstående faktorer och sjuk- dom torde kunna gå över stressreaktioner. Kanter (Kanter, 1977) har beskrivit ytterligare stressande faktorer för personer i minoritet (s.k. tokens) i en arbetsorganisation. Dessa är relate- rade till processer som hör i hop med synlighet, assimilation och kontrast. Liknande fynd om stressfaktorer för kvinnor i minoritet i ett yrke har (, 1985) gjort, t.ex. att det finns en stark norm för kvinnor att ej framstå som kunnigare eller duktigare än män, liksom att på andra sätt be- kräfta sin underordning gentemot män på en extremt mans- dominerad arbetsplats. Även social stratifiering kan ha betydelse, effekten av köns- segregeringen kan bli olika alternativt få olika styrka beroende på om det är ett yrke eller arbetsplats med hög eller låg status/socialgrupp (, 2003). Andra aspekter som kan ha betydelse Yrke eller arbetsplats? En annan central frågeställning är huruvida det är segregation på yrkesnivå eller i den konkreta arbetsmiljön som har betydelse (Hensing, 2000; , 2003). I studierna som nämnts här har fokus varit på yrke. Men en person som t.ex. har ett kvinno- dominerat yrke, såsom sekreterare, kan mycket väl arbeta i en extremt mansdominerad miljö. Kunskap behövs alltså om betydel- sen av sambandet mellan segregering/integrering i yrket kontra på Könssegregering/integrering kan med andra ord dels vara På yrkesnivå – de flesta studier om sjuklighet och segregering handlar om detta. På företagsnivå, dvs. av samtliga anställda kan andelen kvinnor vara hög eller låg På arbetsplatsnivå (t.ex. ett sjukhus, eller en fabrik) På avdelningsnivå (t.ex. en klinik) På arbetsenhet (t.ex. en avdelning, mottagning, enhet, dvs. den enskilde personens faktiska arbetsplats) Det är rimligt att anta att mekanismerna för samband med sjukdom ser olika ut på dessa nivåer. Vidare kan även kunders/patien- ters/klienters etc. könstillhörighet ha betydelse, t.ex. om det är skillnad att arbeta på en dam- eller en herrfrisering. Vi behöver även kunskap om betydelsen av hur länge man arbetat i ett köns- segregerad eller könsintegrerad miljö, dvs. av durationen av expo- neringen. Kvarstår en eventuell effekt även när man slutat? Hur länge då? I ett initialt forskningsskede är det rimligt att antaga att samband mellan sjuklighet och könssegregation är relaterade till faktorer på olika strukturella nivåer i samhället, såsom individ-, arbetsplats-, lokalsamhälles- samt nationell nivå (, 2000b). Detta innebär att ett brett spektra av forskningsmetoder och perspektiv behövs för att få mer kunskap om eventuella samband och meka- nismer som grund för intervention i preventivt syfte. Olika studier tyder på att kraven på flera sätt ökat de senare 10 15 åren i framförallt kvinnodominerade yrken – både för de kvinnor och män som arbetar där (, 2000). Eftersom det ju främst är kvinnor som arbetar där innebär det att stressen och pressen i betalt arbete generellt ökat mer för kvinnor än för män, vilket torde vara en central förklaring till att sjukfrånvaron ökat mer för kvinnor än för män. Det behövs fler och bättre studier om samband mellan numerär könssegregering och sjukdom. (1995a). Sickness absence in a Swedish county, with reference to gender, occupation, pregnancy and parenthood. Doktorsavhandling, , . , , , P., , T., Hensing, G., , I., Mastekaasa, A., et al. (2003). Sjukskrivning orsaker, konsekvenser och praxis. En systematisk litteraturöversikt (Vol. : värdering, SBU. , K., & Hensing, G. (2000a). Sickness absence with cardiovascular diseases; variation with gender-segregation of occupations. , K., Hensing, G., , J., & , P. (1995b). Pregnancy-Related Sickness Absence among Employed Women. , Environment & Health, 21, 191 198. , , , M., , I., , H., & , P. (1994). Epidemiology of sickness absence in a Swedish County in 1985, 1986 and 1987. 22(1), 27 34. , K., & , E. (2000b). Försäkringsmedicinsk forskning en litteraturgenomgång (Vol. : Försäkringsmedicinskt centrum. (1991). Health promotion in education: a challenge for the 1990s. Education, 25, 97 99. (1997). Women among men. Gender-Related Stress and Health Hazards Affecting Women Working in a . , , , P., , G., & Hogstedt, C. (1991). Klass och ohälsa en antologi om orsaker till den ojämlika ohälsan. Goine, H., , A., & , T. (1994). Yrke och långvarig sjukskrivning i och (En studie av sjukfall som varat relaterade till yrke No. 1994:21): Medicinska enheten, . Gonäs, L., , G., & Bildt, C. (Eds.). (2001). Könssegregering i arbetslivet. (1990). Women's work: an inquiry into the health effects of invisible and visible labor. Doktorsavhandling, , . Hensing, G., & , K. (2000). The relation of adult experience of domestic harassment, violence, and sexual abuse to health and sickness absence. , 7(1), 1-18. Hensing, G., , , , I., & , P. (1995). Sick-leave due to minor psychiatric morbidity: role of sex integration. Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology, 30(1), 39-43. Hunt, K. (1997). Men's work, women's work? Is there an effect of taking account of occupational sex ratios on gender differences in health? In K. , M. Chesney & N. (Eds. Women, Stress, and Heart Disease (In manuscript). Kanter, R. (1977). Men and Women of the Corporation. (2003). Gender segregated workplaces and ergonomic conditions: consequences of musculoskeletal health for women and men? Paper presented at the Ergonomics in the Digital , of , , . Kilbom, Å., , K., & Bildt , C. (Eds.). (1999). Yrkesverksamma kvinnors hälsa. (1993). Women, work and health. : Ministry of health and social affairs. Le Grand, C. (1997). Kön, lön och yrke yrkessegregering och lönediskriminering mot kvinnor i . In I. (Eds. ), Kvinnors och mäns löner varför så olika? Rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. 136): SOU. , M., Hensing, G., & , K. (2003). Sickness absence with musculoskeletal disorders in occupational groups: the role of gender segregation. (1985). Kamrater, kollegor och kvinnor. (Ed.). (2000). Arbetsliv och hälsa 2000. Marmot, M., Feeney, A., Shipley, M., North, F., & , S. (1995). Sickness absence as a measure of health status and functioning: from the UK study. demiology and Community Health, 49, 124-130. , J., & , K. (2000). Begreppen Hälsa och Hälso- främjande en litteraturstudie. North, F., , S. L., Feeney, A., Head, J., Shipley, M., & Marmot, M. (1993). Explaining socioeconomic differences in sickness absence: the study. Br Med J, 306, 361 366. , A., , S., & Hickey, D. (1994). Life stress, support and class inequality. , 4(2), 81 91. (2003). En illustration av vägen till förtidspension. Lic. avhandling, , . Reskin, B., & , H. (Eds.). (1986). The significance of sex segtregation in the workplace. : National Aca- demy Press. (1988). women in and out of line: sexual harassment and occupational segregation. In S. Walby (Ed. ), Gender segregation at work. Walby, S. (1988). Gender segregation at work. Wharton, A. S., & Baron, . (1987). So happy together? The impact of gender segregation on men at work. , 52, 574 587. , J., , H., & , F. (1992). Arbets- förhållanden, ohälsa och sjukfrånvaro 1975 1989: SCB. , P.-O., Lindbladh, E., , , , H., & , S.-E. (1995). , Social Support and the Concept of Control - a Qualitative Study Concerning the Validity of Certain Stressor Measures Used in Quantitative Social Epidemiology. , 23(2), 95-102. , P., , L., , N., & , C. (1998). Myocardial infarction in male and female dominated occupations. Occupaitonal and Environmental Medicine, 55(9), 642 644. SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital-TV. 40.Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. 42.Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. 43.Den könsuppdelade arbetsmarknaden. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. Från klassificering till urval. En översyn av . Informera om samhällets säkerhet. [25] Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. Genetik, integritet och etik. Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [19] Från verksförordning till myndighets- [23] Hyressättning av vissa ändamåls- Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Tre vägar till den öppna högskolan. [29] Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Utan timplan – med målen i sikte. Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nytt regelverk för marksänd digital-TV. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. sanktionssystem och hänsynsregler. Alternativ för prövnings- organisation. Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. Turistfrämjande för ökad tillväxt. Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. Den könsuppdelade arbetsmarknaden.