sou · GSB397 · 2005-01-01 00:00:00 — En ökad antagning till naturvetenskapliga och tekniska studier är också ett av delmålen i överenskommelsen mellan EU:s utbildningsministrar för att utveckla EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbärande ekonomi. I den kartläggning om rekrytering som delegationen låtit genomföra framgår att alltför få ungdomar i gymnasieskolan väljer de kurser som lägger grunden för framtida studier i matematik, naturvetenskap och teknik. Det framgår också att den största utbildningsreserven inom matematik finns bland landets kvinnor. högskolestudier har bara en femtedel av kvinnorna läst åtminstone en matematikkurs medan närmare hälften av männen gjort det. Våra gymnasieskolor och högskolor har en viktig uppgift att visa på att studier i matematik, naturvetenskap och teknik kan leda till inspirerande arbetsuppgifter med spännande utmaningar, samhällsansvar och många inslag av utvecklande mänskliga relationer, såväl nationellt och internationellt. Det gäller inte bara att öka rekryteringen utan också att minska avhoppen från utbildningarna. Så visar t.ex. en undersökning från att just studenterna på civilingenjörsutbildningarna var de som i lägsta grad uppfattade sina kurser som intressanta. Att en yrkesutbildning har många avhopp och ses som ointressant spär på negativa attityder och föreställningar i samhället. Omfattande enkätundersökningar visar att många ungdomar inte vet vad ingenjörer arbetar med. För dem är ingenjören osynlig och töntig. Många av skolans studie- och yrkesvägledare har också vaga föreställningar om yrket. Här behövs något mer än traditionella informationsbroschyrer. Hur skall den kommande professionen levandegöras i utbildningarnas kurser och undervisning? Hur skall matematikintensiva verksamheter få social, etisk och existentiell legitimitet för våra ungdomar? Skolor, högskolor och universitet har här en viktig uppgift att i samarbete med näringsliv och andra avnämare levandegöra och popularisera matematikintensiv utbildning och yrkesverksamhet. Man får inte blunda för att det kan uppstå målkonflikter i utbild- ningssystemet. Å ena sidan finns ett ekonomiskt betingat samhällsmål som kräver att fler ungdomar väljer att studera matematikintensiva utbildningar. Å andra sidan vill samhället också att ungdomar i frihetens namn skall få välja vad de vill studera. Uppenbarligen leder detta fria val inte till resultat som statsmakterna önskar. Förbättrade insikter skulle leda till att båda målen kan nås. Ungdomars livsstil och föreställningar Till en del kan ungdomars bristande matematikintresse förklaras av omfattande förändringar som är typiska för postindustriella väst- länder. Behovet av äventyr, upplevelser och att synas offentligt styr många ungdomars yrkesval. Många ungdomar väljer att studera filmvetenskap, design, marknadsföring eller journalistik. Tanken att sitta på kontor och svettas inför knepiga ekvationer och flim- rande datorer tilltalar inte. En förenklad bild, givetvis, men en spridd sådan. Vid den snabba industriella utvecklingen första hälft uppfattades yrken med inriktning mot matematik, teknik och naturvetenskap som glansfulla. Civilingenjörer var samhällets hjältar som gav befolkningen välstånd och trygghet. tas den höga tekniska nivån och utvecklingen av ekonomiskt och socialt välstånd för given. Naturvetenskap och teknik kopplas ofta ihop med en trist livsstil och destruktiva fenomen som miljöförstöring och vapenutveckling. har området också drabbats av ökad arbetslöshet. Ett tjugotal europeiska undersökningar om ungdomars attityder som genomförts pekar på att ungdomar är intresserade av att satsa allt på yrkeslivet. De vill inte ständigt vara uppkopplade, ha två jobb och göra karriär. De vill också satsa på det goda livet, på vänner och familj. Utbildning och yrke kommer i andra hand. En centrering på jaget och egna upplevelser finns fort- farande, men mer som mänskliga relationer än som äventyrskickar. Många faktorer styr dessa trender. Ungdomar känner berättigad tvekan inför ett samhälle som tycks hetsa till utbrändhet i arbetet och teknikfixering . Deras reaktioner förtjänar respekt och måste mötas konstruktivt. baseras vårt samhälle ytterst på gemensamma arbetsinsatser och fortlöpande framsteg, inte minst inom matematik, naturvetenskap och teknik. Att i ord och handling visa hur dessa står i människans och miljöns tjänst och ger förutsättningar för att realisera sociala och etiska värden är en angelägen uppgift. Typiskt för attityder är att de innefattar positiva och negativa känslor. Ofta är dessa också knutna till olika argument och före- ställningar som man förhåller sig känslomässigt till. Argument kan vara mer eller mindre goda, men grundas på individens föreställ- ningar, t.ex. om vad matematik är och hur det används samt hurdana matematikanvändare är. Attityder är starka, de uttrycker vägledande positioner i livet och kan låsa individens uppfattningar. Det är svårt att nå fram med enbart argument eller bättre Att öka intresset för matematik och matematikintensiva ämnen kräver därför en dubbel ansats: att bearbeta negativa attityder och att presentera tydligare och bredare beskrivningar av matematik, matematiker och användare. Ett hjälpmedel för projekt där man vill påverka attityder är att utgå från de fyra stegen uppmärksamhet, intresse, önskan och handling. Har inte något ens uppmärksammats, så kan det inte väcka intresse. Finns inte intresset så önskar man inte närma sig ämnet, finns inte denna önskan så satsar man inte på att lära sig något. Utbildningskampanjer hamnar lätt i det tredje och fjärde steget, medan mindre uppmärksamhet ägnas åt de två första. Välgjorda läroböcker, broschyrer och TV-program når bara de redan intresserade. Om man på allvar vill kompensera de ungdomar som inte har med sig uppmärksamhet och intresse för matematik från hemmet, så är det just de två första stegen man måste satsa på. Hur skall man fånga ungdomars uppmärksamhet och tända deras intresse? Människan måste sovra i flödet av information. Enligt media- experter sker detta huvudsakligen enligt två principer: man upp- märksammar det som angår den grupp man identifierar sig med, men också det som kan roa, fascinera eller förskräcka. Utifrån dessa idéer arbetar ofta massmedia, på gott och ont, för att nå just den stora massan. En satsning på att förbättra ungdomars attityder bör alltså bl.a. ställa sig frågorna: Hur skall man kunna få ungdomar att uppfatta användare av matematik som förebilder? Vad finns det i matematiken som roar, fascinerar eller rent av förskräcker? Bildning, medborgarskap och arbetsliv I EU:s dokument om utbildningsfrågor lyfts bildning, medborgar- skap och arbetsliv fram som huvudmotiv för en utbildning för alla. Detsamma gäller för svensk ungdomsskola och vuxenutbildning. I folkbildningen är bildning och medborgarskap honnörsord med ett långt historiskt förflutet. Högskolor och universitet aktualiserar bildningsfrågan och aspekter kring hur olika utbildningar kan professionsinriktas är aktuella. Att uppmärksamma dessa motiv och visa vad de kan innebära för matematikens del är viktigt för att förbättra attityder och föreställningar. Historiskt kan man spåra motiv för lärande till antiken. Att bilda sig hör samman med idéer om människans unika förmåga att skapa sig själv. Medborgarskapet syftar på människan som socialt verk- ande och ansvarig, och arbetslivet uppmärksammar människan som en praktiskt verksam varelse som omvandlar den fysiska världen för sina syften. Matematik som bildningsämne har flera aspekter. Det är vår äldsta vetenskap med ett rikt kulturarv som flätar samman ämnet med både humaniora och naturvetenskap. Matematik kan uppfattas som en tredje kultur som förenar de två andra. Matematik är också ett språk och ett sätt att se på och hantera världen. I detta avseende innebär ökat matematikkunnande att man skapar och utvecklar sin person; man bildar sig i ordets ursprungliga mening. Denna aspekt av bildning innebär att utveckla en beredskap för livet. Grundläggande matematiska idéer, som symmetri, samband, mönster, struktur, förändring, osäkerhet och ordning, har en räckvidd långt bortom matematikens mer kvantitativa metoder och knyter samman ämnet med musik, konst och litteratur. Redan i förskolan kan barn få intuitiva föreställningar om dessa idéer. Att ha en matematisk bildning är också att kunna förhålla sig reflekterande till ämnet; att se dess möjligheter, men också restrik- tioner. Förmågan att se begränsningar i matematikens använd- barhet och resultat är minst lika viktig som att se dess förtjänster. Matematik som medborgarkunskap har ibland fått en alldeles för smal innebörd. För att enbart överleva i samhället räcker det sannolikt med grundläggande kunskaper i aritmetik. Men om individen skall verka som aktiv medborgare i en demokrati krävs betydligt mer. Hon måste kunna förstå politiska och ekonomiska budskap med matematikinnehåll. Hon måste också sätta sig in i och granska de sociala konstruktioner av matematisk karaktär som omger henne, t.ex. inom bank- och skatteväsen. Framförallt måste hon utveckla ett matematiskt omdöme, för att bedöma värde och begränsningar i matematiska konstruktioner, även om hon inte kan utföra konkreta beräkningar. Detta fordrar ett kunnande som har mer kvalitativa än beräkningstekniska inslag. En annan aspekt av medborgarkunskap i matematik är insikt i och förmåga att kunna föra demokratiska samtal. Ett sådant samtal skall vara öppet med rätt för alla att ställa frågor, att kritisera och argumentera. Idéhistoriskt kan man spåra även denna demokratiska aspekt på matematiken till antiken och behovet att argumentera för och bevisa sina påståenden. bör det matematiska samtalet framstå som en väsentlig motbild till de negativa föreställningar som finns om matematik som ett auktoritärt och avslutat ämne där alla skall vara tysta utom några få allvetande experter. Matematiken i arbetslivet är ett viktigt tema för att skapa positiva attityder och föreställningar. Företrädare för näringsliv och fackliga organisationer framhåller vikten av goda matematik- kunskaper, men innehållet gestaltas sällan i ord och bild. Här finns ett stort ansvar i arbetsliv, näringsliv och hos andra avnämare att levandegöra matematiken och dess användning. Skola och högskola har inte lyckats så väl med att professionsanknyta sina utbildningar. Bättre samarbete och nya kontaktytor mellan näringsliv, yrkesliv och skola/högskola måste skapas. I många arbetsuppgifter finns matematiken integrerad i praxis och de som utför uppgiften ser kanske inte själva dess matematiska innehåll eller karaktär. Det är viktigt att värdesätta en sådan förtrogenhetskunskap. utförs i allmänhet beräkningar i näringslivet av datorer. Men även om färdiga program och simule- ringar utför det matematiska hantverket så måste människans omdöme till, för att kritiskt värdera och granska resultaten och de använda modellerna. I dagens och morgondagens samhälle behöver alla goda och relevanta kunskaper i matematik. Innebörden av matematik- utbildning behöver breddas så att den även innefattar områden som inte ingår i standardkurserna. Alltför stor del av matematik- utbildningen har syftat till att sålla fram en elit med stor kapacitet att utföra beräkningar. De som av olika skäl sorterats ut har inte fått studera matematik i bredare mening t.ex. tillämpningar i andra ämnen, matematikens kulturhistoria eller yrkesanknytning. Föreställningar i samhället att kunskaper i matematik skall reser- veras för dem som skall bli tekniker, naturvetare eller matematiker bör motarbetas. Goda kunskaper i matematik ser vi som en självklar del av varje människas bildning, en kunskapsgrund för ett aktivt medborgarskap och en självklar kompetens i arbetslivet. Matematiken måste bli tillgänglig för allmänheten, t.ex. på muséer, science centers, genom intresseväckande popularisering i teater och film, böcker och tidskrifter, på kvällskurser om matematikens rikedomar i våra studieförbund och genom spännande program- utbud i andra media. Matematiken är central i vårt samhälle men lever på undantag i våra media. Hur kan då något som växer i betydelse bli alltmer osynligt och otrendigt? Var är matematikens liv, färg och form, det som fångar uppmärksamhet och intresse? Det är en angelägen uppgift för skolan att förbättra attityder till matematikämnet. Men man måste komma ihåg att konkurrensen är stark när det gäller innehåll och form från t.ex. massmedia och Internet. Det finns mycket som fångar ungdomars intresse och uppmärksamhet. Många har också lämnat organiserad utbildning och måste nås på andra sätt, inte minst via just dessa forum. Varje samhälle behöver ett slags torg, en plats där man pratar med andra om det gemensamma. Mötesplatser har alltid funnits, om det så var kyrkbacken, moskén, tvättkällaren eller . är torget framförallt media och de främsta formerna är TV och Internet. Vi konsumerar t.ex. TV per dag. Det blir många timmar med bilder av det goda livet, de upp- märksammade förhållningssätten, hjältarna, skurkarna och vad folk sysslar med. Aktörer är politiker, såpakändisar, artister, kockar, sportstjärnor och advokater. Deras yrken och verkligheter representerar rimliga sysslor och förhållningssätt. Inte konstigt att populära yrken för ungdomar är just kock, artist och advokat! Det finns knappast några matematikanvändare i såpor och doku- mentärer och det matematiska språket används sällan för att beskriva något. Matematiker som uttrycker sig precist, abstrakt och neutralt gör sig inte i rutan. Lustigt nog växer matematiken bakom kameran och skärmarna; alltmer bildteknik är digital och förutsätter användning av matematik. Mediavärldens animationer för att förstärka dramatiska och konstnärliga uttryck är helt baserade på användning av matematikens modeller och språk. Uppenbarligen hör inte matematiken hemma i sagan om våra liv, i varje fall inte som den upplevs och berättas av de större medierna – på torget. Matematiken kan av media uppfattas som starkt kopplad till rationalitet, precision och kritisk analys. Den framstår som torr, exakt och neutral sanningssägare. Det kan vara svårt att knyta detta till massmedias upplevelseindustri, där man arbetar med breda penslar och försöker slå an det som är folkligt och som upprör, engagerar eller roar. Matematik ses som svårt, meningslöst och elitistiskt, när medias budskap skapas för det breda tilltalet. styr medias innehåll, journalister, kreatörer och redaktörer kan förefalla ointresserade eller avståndstagande till matematik. tar sig detta uttryck i negativa beskrivningar och formuleringar om ämnet. Inte sällan används den ytliga och trista skoltermen räkning för att beskriva verksamheter som egentligen har ett mycket rikare innehåll. På journalisthögskolor och filmskolor finns studenter med utbildningar inom sociologi, ekonomi, estetik med mera, men sällan inom matematik, naturvetenskap eller teknik. Det är önskvärt att rådande attityder och föreställningar kring matematiken ifrågasätts också inom själva mediavärlden. En satsning på media är ett sätt att stärka de känslomässiga förutsätt- ningarna för lärande; att fånga uppmärksamhet och skapa intresse. Speciellt viktigt är detta för ungdomar som inte har med sig positiva attityder till matematik hemifrån. Dessutom kan satsningen ge synergieffekter för lärandet i skolan. Ett helhets- perspektiv krävs: både skola och omgivande samhälle måste involveras och växelverka. Här ges för varje delförslag konkretiseringar och exempel. 1A Sprid inspirerande exempel kring matematikens utveckling och användning Inrätta Matematikens hus, med ett nationellt ansvar för spridning av experiment och utställningar till skolor, högskolor och andra centra t.ex. till science centers. Skapa en miljö med spännande och inbjudande inramning dit allmänheten kan komma och fascineras av matematiken, delta i seminarier kring matematiken, dess rikedomar och dess användning. Starta ett projekt som verkar för att lyfta fram matematik- användning i andra ämnen och i relationen människa-matematik, med aspekter som bildning, medborgarskap och arbetsliv. Ett sådant projekt bör vara finansierat för att skapa kontakt- ytor, anordna konferenser, producera material och vara knutet till lämplig högskola. Ge incitament till forskare inom både ren och tillämpad mate- matik att bedriva populärvetenskaplig verksamhet. pris för bästa populärvetenskapliga arbete. Organisera nationella konferenser där populärvetenskapligt skrivande diskuteras. Stöd projekt som syftar till popularisering: t.ex. böcker, tidskrifter, olika slags spel. Låt dessa insatser vara underlag vid meritvärdering och lönesättning. Beakta särskilt insatser för att bredda synen på matematik i grupper som är underrepresenterade i högskolans matematik- intensiva utbildningar. Näringsliv och offentlig verksamhet bör inbjudas att visa hur matematik och matematikkunnande genomsyrar deras verksamheter. Satsa på att sprida information och ta fram aktiviteter och evene- mang för lokalt samarbete mellan föräldrar, skola och näringsliv. Ge uppmärksamhet och stöd till projekt som syftar till att öka ungdomars intresse för matematik, jämför Sonja-Kovalevsky- dagarna. Stöd och utveckla olika matematiktävlingar. Exempel: , KappAbel, Matematikk Konkurranse och Unga Matematiker. Stöd utveckling av informationsmaterial kring barn och matematik till föräldrar på Barnavårdscentraler, BVC. 1B Ge nya möjligheter till matematikbildning för alla Stöd goda exempel på kurser inom folkbildningen som lyfter fram matematik som bildningsämne. Uppmärksamma och stöd studie- cirklar i och om matematik och skolmatematik för föräldrar och andra intresserade vuxna. Använd Internet för kurser och studier. Förbättra informationen om existerande aktiviteter: t.ex. öppna föreläsningar, vetenskapsfestivaler, aktiviteter på science centers. Arrangera och stöd med informationsmaterial speciella aktivi- teter för alla, t.ex. Matematikens dag, då allmänheten kan besöka matematiska institutioner eller science centers. Ett annat exempel är Lisebergsmatematik, som förenar besök på en nöjespark med matematisk problemlösning. 1C Berika bilden av matematik i massmedia Uppmuntra till programserier i media där matematikanvändare är hjältar och huvudpersoner. Skapa matematiktävlingar med drama- tiska inslag som sänds i TV; här finns goda förebilder från andra Gör även faktaorienterande TV-program som visar på undersökande arbetssätt i matematik och som visar hur mångfald och olikhet i kultur, tankar och uttrycksformer kan berika både matematiken i sig och undervisningen. Reservera platser för studenter med intresse för matematik, naturvetenskap och teknik inom motsvarande inriktningar vid journalistutbildningar. 1D Satsa på samarbete kring matematiken i arbetsliv och skola Initiera projekt där arbets- och näringsliv och andra avnämare levandegör matematikanvändning i yrkeslivet, speciellt i gymnasie- skolans yrkesförberedande program, lärlingsutbildning och hög- skolornas yrkesutbildningar med matematikintensiva kurser. Stöd projekt där näringsliv, skola och högskola samarbetar. Initiera läromedel från näringslivet om matematiken i användning i samarbete med skola och högskola. Förbättra studie- och yrkesvägledares kunskaper om matematik- intensiva utbildningar. 1E Stöd forskning om synen på matematik i samhälle och utbildning Initiera och stöd forskning kring attityder och föreställningar om matematikämnet i samhälle och media. Starta särskilda samtalsprojekt mellan forskare från olika veten- skapsområden där mål och motiv för matematik och matematik- användning i utbildningen diskuteras. Stöd också forskning som analyserar matematik som bildnings- ämne, som medborgarkunskap och som en nödvändig kompetens i arbetslivet. Utbilda kvalificerade lärare i matematik för alla barn, ungdomar och vuxna Det andra huvudförslaget inbegriper utbildning av lärare i mate- matik i förskolan, skolan 1, vuxenutbildningen och högskolan. Här ingår även nationellt eller regionalt anordnad kompetensutveckling för lärare i syfte att nå behörighet eller uppgradera formell kompetens för att undervisa i matematik. Kompetensutveckling i nära anslutning till olika lärargruppers undervisning tas upp i 5.3. Slutligen ingår också utbildning av lärarutbildare och frågor kring lärares magister- och forskarutbildning i matematik och matematikdidaktik. Utbilda kvalificerade lärare i matematik för alla barn, ungdomar och vuxna. 2A Förbättra rekrytering till och dimensionering av lärar- utbildningen i matematik. 2B Utveckla den grundläggande lärarutbildningen i mate- matik på alla nivåer. 2C Ge stöd till behörighetsgivande kompetensutveckling och vidareutbildning. 2D Öka anslagen till forskning om lärarutbildning och kompetensutveckling. Läraryrket är ett av de viktigaste och svåraste yrkena i vårt samhälle. Det är nödvändigt att skapa en sådan arbetsmiljö och sådana villkor att lärares yrkesidentitet och professionalism tas till 1 Med skolan menas här och i fortsättningen: förskoleklassen samt det obligatoriska och frivilliga skolväsendet för barn och ungdomar. vara och utvecklas. Att undervisa i matematik enligt våra styrinstrument ställer höga krav på både teoretiska och metodiska kunskaper. Studerande ger i olika granskningar och studier vittnes- börd om matematiklärares stora och ofta avgörande betydelse för framgång eller misslyckanden. Lärare måste uppskattas mer för sitt arbete, även lönemässigt, och få känna yrkesstolthet. Tyvärr är andelen lärare som undervisar i matematik utan relevant ämnesutbildning eller kompetensutveckling mycket stor. Tydliga försämringar har skett . Inom grundläggande högskoleutbildning skall studenterna enligt Högskolelagen bl.a. utveckla förmåga att söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå. En nödvändig förutsättning för detta är att en tillräckligt stor andel av högskolans lärare har relevant forskar- utbildning. Så är inte fallet . Många odisputerade lärare gör utomordentliga insatser. Där andelen disputerade lärare är låg bör man likväl sträva efter att öka denna andel. Inom en del utbildningar har lärarna en forskarutbildning som är perifer med tanke på utbildningens behov. Det gäller till exempel vissa lärarutbildningar. Där bör man sträva efter att anställa och utbilda lärare med mera relevant inriktning. Möjligheter till kompetens- utveckling för lärargrupper inom högskolan är generellt sett mycket små, vare sig det gäller utvecklingsarbete, forskning eller långsiktig kompetensutveckling. Likaså är incitamenten små. Det är mycket angeläget att öka intresset för att bli lärare och att undervisa i matematik. Fler elever i gymnasieskolan ökar ytterligare efterfrågan på utbildade matematiklärare. Det är brist på lärare i förskolan, där verksam personal dessutom i stort saknar högskoleutbildning i matematik och matematikdidaktik. Söktrycket i och styrningen av lärarutbildningen har inte svarat mot behoven och vikten av att få kompetenta personer som ämnes- och utvecklingsansvariga i matematik på skol- och kommunnivå. Läraryrkets status måste höjas och ett viktigt medel är bättre löner. Det är önskvärt att blivande lärare har ett starkt intresse för yrket, för matematik och för hur barn och unga lär sig matematik. Den utveckling som pågår att sänka förkunskapskraven i matematik och att låta verksamma lärare undervisa i matematik utan ämnesutbildning som svarar mot ansvaret innebär att läraryrkets status undermineras. En av de viktigaste åtgärderna för att höja kvaliteten i utbildningen av lärare i matematik är att förbättra och bredda rekryteringen. En satsning på bättre arbetsmiljö och arbetsvillkor bör innebära att läraryrket blir mer attraktivt och så att fler stannar kvar i yrket. Dimensionering och styrning av lärarutbildningen för förskola och skola måste i högre grad än nu ta hänsyn till samhällets reella behov av professionella lärare i matematik. Det är viktigt att studenternas val av inriktningar i tillräcklig omfattning styrs mot basämnena svenska och matematik.