sou · GSB3131d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Denne fann att en kriminalisering alltså syntes leda till att man som utred- ningen föreslagit måste ha ett dispensförfarande inbyggt i systemet. Detta förfarande innebar en möjlighet för att i ett enskilt fall efter prövning omständigheterna befria ett visst företag från straffansvar för överträdelse av ett i konkurrenslagen straffbelagt förbud. Föredragande departementschefen framhöll bl.a. att man mot ett sådant dispenssystem torde kunna rikta principiella invändningar. Denne pekade vidare på att i fråga om prissamverkan och mark- nadsdelning förbudstekniken torde kunna leda till ett stort antal dispensansökningar. I så fall innebar detta en betydande administ- rativ belastning både för samhället och för företagen. De mindre och medelstora företagen, för vilka en brist på administrativa resur- ser ofta är ett problem, skulle få det extra besvärligt i tolknings- och dispensfrågor. Vid remissbehandlingen hade bl.a. fram- hållit svårigheterna att utforma ett förbud mot priskarteller m.m. så precist att rättssäkerhetssynpunkterna tillgodosågs utan att förbu- det gavs en alltför vid eller snäv ram. Här uppkom enligt samfundet en konflikt mellan, å ena sidan, rättssäkerhetssynpunk- ten och kravet på en lättolkad avfattning av förbudet och, å andra sidan, önskemålet att åtgärder som samhället borde beivra föll innanför förbudet respektive att tillåtna åtgärder föll utanför. De undantag som utredningen gjort från förbudet var så utformade att det blev omöjligt för den enskilde att exakt kunna bedöma om ett förfarande var förbjudet eller inte. Enligt samfundets mening torde detta i praktiken komma att innebära att näringsidkarna, innan de vidtog en åtgärd såvitt avsåg prissamverkan eller marknadssamver- kan, antingen kommer att söka dispens oberoende av om de ansåg förfarandet vara förbjudet eller inte, eller helt avstod från en åtgärd som annars kunde ha positiva konkurrenseffekter. Detta skulle komma att föra med sig en administrativ belastning på systemet, vilket inte torde öka möjligheterna att snabbt och effektivt kunna ingripa mot fall där verklig skada föreligger. Föredragande departementschefen bedömde mot bl.a. denna bakgrund att med det underlag som då fanns i förbudsfrågan utredningens förslag om en kriminalisering av priskarteller och marknadsdelningskarteller inte kunde förordas. Någon utvecklad lagstiftningsmodell har inte redovisats av kar- tellbekämpningsutredningen. Denna fann att det skulle bli mycket svårt att utforma en straffbestämmelse på ett sätt som är godtag- bart från rättssäkerhetssynpunkt. Utredningen ansåg därför att kriminalisering knappast är en framkomlig väg, men ville emellertid inte hävda att dessa invändningar innefattade ett absolut hinder. Oavsett vilka slutsatser som kan dras av beskrivningen av den gene- rella problembilden i fråga om kriminalisering på konkurrensrät- tens område finner regeringen mot bakgrund av ställ- ningstaganden att de fortsatta övervägandena i denna fråga skall ta sin utgångspunkt i en konkret lagstiftningsmodell. Regeringen ger utredaren uppdraget att ta fram en sådan teknisk modell. Detta innebär att en fördjupad lagteknisk analys nu får göras. Särskilda utgångspunkter vid fullgörandet av uppdraget skall vara de följande. Det är naturligt att lagstiftningsmodellen inte kan omfatta alla överträdelser av förbuden i artiklarna 81 och 82 EG-fördraget respektive 6 och 19 §§ konkurrenslagen. Kriminaliseringsmodellen skall därför inriktas på vad som bör betecknas som särskilt allvar- liga fall och gälla ett kärnområde av sådana skadliga beteenden. En jämförelse skall ske med vad som tillämpas i fråga om grova förmö- genhetsbrott. Här får utredaren bl.a. uppmärksamma karteller av konspiratorisk art, vilka är instrument för att manipulera markna- den i syfte att ekonomiskt gynna de samverkande på ett sätt som leder till eller är ägnat att leda till stor skada för konkurrensen. Europeiska unionens råd antog förord- ningen (EG) nr 1/2003 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82. Denna utveckling inom EG-rätten behöver uppmärksammas av utredaren som bör pröva om utvecklingen inverkar på kriminaliseringsaspekterna. I bilden ingår bl.a. samar- betet inom det nätverk av konkurrensmyndigheter som har bildats. Vidare bör utredaren följa utvecklingen i andra EU-stater m.fl. när det gäller kriminalisering på konkurrensrättens område. Utredaren skall vidare noga följa utvecklingen av programmet för eftergift och nedsättning av konkurrensskadeavgift samt ta med de praktiska erfarenheterna i bilden. I analysen skall ingå kriminali- seringens inverkan på programmet. Utgångspunkten måste vara att något system med s.k. kronvittnen inte är aktuellt för svenskt vid- kommande (jfr SOU 1986:14 del 2 s. 452 f. och prop. 1987/88:120 s. 92). Ett sådant system innebär att den som anger en medbrotts- ling går fri från straffrättsligt ansvar. Utredaren bör överväga om det på något sätt går att åstadkomma en ordning där en kriminalise- ring inte motverkar syftet med programmet för eftergift och ned- sättning. Kan så inte ske på lämpligt sätt, får utredaren överväga vilka slutsatser lagstiftningsmodellen för kriminalisering föranleder i fråga om nämnda program. Det krävs även en fördjupad analys av de processuella frågorna, såsom förutsättningarna för brottsutredningar och lagföring. Såsom framhållits är marknadsförhållandena och konsumentbe- hoven föränderliga . I uppdraget ingår att överväga hur detta förhållande påverkar ett system som bygger på kriminalise- ring. I fråga om den framtagna modellen skall det göras en konse- kvensanalys som omfattar också beräknad resursåtgång för alla berörda. Utredaren skall, vad gäller redovisning av förslagets kon- sekvenser för små företag, samråda med . Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital- TV. 40.Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. 42.Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. 43.Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 44.Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. 45.Nationaldagen – ny helgdag. 46.Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. 47.Näringslivet och förtroendet. 48.Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag. 49.Engagemang, mångfald och integra tion. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. 50.Skolans ansvar för kränkningar av elever. 51.Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. 52.Samhällets behov av betaltjänster. 53.Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. – organisation för strategi och genomförande. 55.Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. 56.E-tjänster för alla. 57.Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. 60.Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. 61.En översyn av Brottsoffer- myndigheten. 62.Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. N. 63.Skatt på väg. 65.En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. 67.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. 70.Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. 71.Sexuell exploatering av barn i . 72.Utsädeskontroll i förändring. 73.Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad. Bilaga 4 till /04. 74.Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv. –i statliga företag –i internationellt samarbete. 76.Godstransporter – noder och länkar i samspel. 77.Snö, mörker och kyla. Inomhusmiljö och energianvändning. 79.Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? Förslag till nationellt utvärderings- program. 80.Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. 81.Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. 82.Sluta strunta i EU –EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. 84.SWENTEC AB – för en nationell kraftsamling på svensk miljöteknik. 85.Genomförande av direktivet om information och samråd. 86.Var går gränsen? 87.Ny reglering för transporter av farligt gods. 88.Tobakskontroll i internationellt perspektiv. 90.Bokpriskommissionens femte del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. Ku. 92.En samlad järnvägslagstiftning. – en partsfråga. Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Nya regler om prospekt m.m. Fi. 96.Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. – intresse, lärande, kompetens. 98.För oss tillsammans. Om utbildning och utvecklingsstörning. 99.Kärnavfall – demokrati och vetenskap. Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. 101.Genomförande av tjänstepensions- direktivet. 102.Ekonomisk brottslighet inom taxi- näringen. 103.LSS – Särskilt personligt stöd. + Lättläst sammanfattning, och sammanfattning på teckenspråk. 104.Att lära för hållbar utveckling. 105.Utdelning av överskott i inkomst- pensionssystemet. 106.Folkbokföringsuppgifter hos arkiv- myndigheterna. 107.Att granska och pröva ansvar i kommuner och landsting. 108.Personskyddet för den centrala stats- ledningen. 109.Energideklarering av byggnader. För effektivare energianvändning. – effektivare gränskontroll. 112.Frågor om Förmyndare och ställföre- trädare för vuxna. Band I–III. 113.Utveckling av god företagshälsovård – ny lagstiftning och andra åtgärder. 114.Vissa tryck- och yttrandefrihets- rättsliga frågor. Internationellt rätts- ligt bistånd, brottskatalogen, mål- handläggningsfrågor m.m. Ju. 115.Den könade förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i skolans pedagogiska arbete. Om styrning och ledning i skolan. Ombildning av RKC. 118.Beviljats men inte fått. + Lättläst sammanfattning, och kassett. Konsumtion för en ljusare framtid. Tillbakablick och framtidsperspektiv i KASAM:s verksamhet. Rapport från ett seminarium tillägnat . 121.Slag i luften. En utredning om myndigheter, mansvåld, och makt. 122.Ingripanden mot unga lagöverträdare. 123.Ett nationellt register över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin. 124.Utredning rörande organisation av ett Östersjöcentrum. 125.Betalningsansvaret för kärnavfallet. 126.Vänd på kuttingen! Tillväxt- och utveckling i ett nytt perspektiv. 128.En lag om indelning i län och landsting. 129.El- och naturgasmarknaderna. Energimarknader i utveckling. + Bilagedel med rapporter. 130.Svensk kod för bolagsstyrning. Sluta strunta i EU – EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . Nationaldagen – ny helgdag. [45] Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. [46] Näringslivet och förtroendet. Kategorisering och integration. Om före- ställda identiteter i politik, forskning, media, och vardag. Engagemang, mångfald och integration. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. En översyn av . –i statliga företag –i internationellt samarbete. [75] Allt ljus på storstadspolitikens lokala Förslag till nationellt utvärderings- program. Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. [91] Personskyddet för den centrala stats- [108] Gränskontrollag – effektivare gränskontroll. [110] Ny vallag. Frågor om Förmyndare och ställföre- trädare för vuxna. Band I–III. [112] Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga Internationellt rättsligt bistånd, brottskatalogen, målhandläggnings- frågor m.m. [114] Ingripanden mot unga lagöverträdare. Svensk kod för bolagsstyrning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. Utlänningslagstiftningen i ett domstols- perspektiv. Utredning rörande organisation av ett Östersjöcentrum. Från klassificering till urval. En översyn av . Informera om samhällets säkerhet. [25] Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. [32] . [41] Försvarshögskolan. [58] Snö, mörker och kyla. Ny reglering för transporter av farligt gods. Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. [3] Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. [12] Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta Genetik, integritet och etik. [20] Handikappolitisk samordning – organisation för strategi och genom- förande. Sexuell exploatering av barn i . [71] Hjälpmedel. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. [83] Var går gränsen? Tobakskontroll i internationellt perspektiv. LSS – Särskilt personligt stöd. + Lättläst sammanfattning, och sammanfattning på teckenspråk. Utdelning av överskott i inkomstpensions- systemet. Beviljats men inte fått. + Lättläst sammanfattning, och kassett. Ett nationellt register över yrkesutövare av alternativ- eller komplementär medicin. Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. [2] ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till 2003/04. Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [19] Från verksförordning till myndighets- [23] Hyressättning av vissa ändamåls- Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. [36] Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. E-tjänster för alla. [56] Skatt på väg. En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. [69] Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad. Bilaga 4 till /04. Lönegarantiförsäkring – en partsfråga. Nya regler om prospekt m.m. [95] Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. [100] Genomförande av tjänstepensions- Att granska och pröva ansvar i kommuner och landsting. En lag om indelning i län och landsting. Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Tre vägar till den öppna högskolan. [29] Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Utan timplan – med målen i sikte. [35] Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. [42] Skolans ansvar för kränkningar av elever. Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. [89] Att lyfta matematiken – intresse, lärande, kompetens. [97] För oss tillsammans. [98] Att lära för hållbar utveckling. Den könade förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. Om styrning och ledning i skolan. Utsädeskontroll i förändring. [72] Hållbara laster. Konsumtion för en ljusare Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nytt regelverk för marksänd digital-TV. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. [90] Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Folkbokföringsuppgifter hos arkiv- myndigheterna. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. sanktionssystem och hänsynsregler. Alternativ för prövnings- organisation. Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. [64] Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. Inomhusmiljö och energianvändning. Kärnavfall – demokrati och vetenskap. [99] KÄRNAVFALL Tillbakablick och framtidsperspektiv i KASAM:s verksamhet. Rapport från ett seminarium tillägnat . [120] Betalningsansvaret för kärnavfallet. Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. Turistfrämjande för ökad tillväxt. [17] Arbetstid vid vägtransporter – förslag till Den könsuppdelade arbetsmarknaden. [43] Samhällets behov av betaltjänster. [52] Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. [62] Godstransporter – noder och länkar i – för en nationell kraft- samling på svensk miljöteknik. [84] Genomförande av direktivet om informa- tion och samråd. En samlad järnvägslagstiftning. Ekonomisk brottslighet inom taxi- näringen. Energideklarering av byggnader. För effektivare energianvändning. Utveckling av god företagshälsovård – ny lagstiftning och andra åtgärder. Ombildning av RKC. Slag i luften. En utredning om myndigheter, mansvåld, och makt. Vänd på kuttingen! Tillväxt- och utveckling i ett nytt perspektiv. El- och naturgasmarknaderna. Energimarknader i utveckling. + Bilagedel med rapporter.