sou · GSB317d2 · 2005-01-01 00:00:00 — hade en totalbudget på 2002, varav finansierades av staten (25,). 2003 beräknas budgeten sluta på , 4 miljoner mer än den ursprungliga budgeten tack vare extra finansiering från staten . Trots detta blir den totala budgeten lägre jämfört med nivå, med en 46-procentig andel från staten. Icke-statliga bidrag (av den totala bud- geten) utgjordes av medlemsavgifter (ca ), bidrag från partners, kommersiell verksamhet på en del marknader och bidrag i form av tjänster, till exempel hotellrum åt journalister och researrangörer vid studieresor. Det bör emellertid noteras att part- nerfinansiering för annons- och säljkampanjer går direkt till de som organiserar kampanjerna och därför inte ingår i budgeten. Dess- utom räknas av någon anledning inte heller inkomster från in (försäljning av inträdesbiljetter till muséer, turistkort m.m.). Marknadsförings- och säljaktiviteter (rörliga kostnader) uppgick till av budget 2002, Enligt uppgift kommer denna andel att med 30–. Det totala statliga anslaget till turis- men kommer däremot inte att förändras. Som redan påpekats är huvuduppgift försälj- ning och marknadsföring av resmålet och franska pro- dukter och tjänster utomlands. Hela basen för dess verksamhet är samarbete genom partnerskap. Säljkampanjer innefattar att sprida information – genom bro- schyrer om destinationer och produkter, reklamkampanjer i tid- ningar och tv, etc – kommunikation med media, bransch och all- mänhet samt studier av traditionella och nya marknader. Mer än 2 000 enskilda kampanjer inklusive 183 annonskampan- jer, 43 direktutskick, 32 Internetkampanjer genomfördes tillsammans med olika medlemmar, däribland de olika regionerna i och icke-turismföretag såsom franska modehus, parfymföretag, varuhus och biltillverkare. Under paraply deltog också medlemmarna i 137 turistmäs- sor, varav 38 var fackmässor, 72 konsumentmässor och 27 blandade. Totala utgifter (inklusive extra finansiering från utomstående som inte redovisas i böcker) redovisas nedan. De anställdas löner har delats upp mellan de olika verksamheterna: studier och analyser, press, PR, branschkampanjer inklusive fackmässor, huvudverksamhet är inriktad på 14 klubbar som täcker specifika marknadssegment och grupperar alla intres- senter som betalar medlemsavgifter för att finansiera verksamheter, inklusive marknadsföringskampanjer. Mer än 500 av medlemmarna deltar i åtminstone en av klubbarna. Dessa omfattar teman/segment som affärsresor, hälsa, vinterturism, ungdoms- och seniorresor, stadsturism och golf. Klubbkonceptet har blivit en modell som beundras världen över och har kopierats av många andra nationella turistorganisationer. Nya medier spelar en viktig roll i mark- nadsföringsstrategi. Webbplatsen täcker 40 marknader på nio språk. lästes 24 miljoner sidor vid sammanlagt sex miljoner träffar. Fastän inte har något officiellt ansvar för marknadsföring av inhemsk turism, detta område tillhör Turistdi- rektionen, så gör man emellanåt enskilda kampanjer på denna orga- nisations uppdrag i syfte att stimulera efterfrågan på den franska marknaden. Inga detaljer över kostnader finns tillgängliga. Styrkor och svagheter i turistfrämjande Många kommentarer i denna del av rapporten härrör från åtta in- tervjuer, personliga eller telefonintervjuer, med nyckelpersoner i turistnäring (en del kommentarer återkommer också i resten av rapporten). Eftersom många intervjupersoner ville vara anonyma bifogas ingen namnlista över de intervjuade. Bland dessa återfinns representanter för ett flygbolag, en hotellkedja, en hotell- förening en regionalkommitté för turism, en lokal turistbyrå och en turistkonsult. Kritiken mot det nationella turistfrämjandet var förvånansvärt omfattande, men efter diskussioner med andra aktörer i rese- och turistindustrin kom vi fram till att detta helt enkelt var ett uttryck för fransmännens benägenhet att kritisera offentliga institutioner och därför togs en del kommentarer med en nypa salt. Den huvudsakliga kritiken var faktiskt riktad mot regeringen och dess uppfattade brist på verklig strategi för turismen, och inte mot . Det bör noteras att 2003 har varit ett svårt år för turistnäring. Kombinationen av president ovilja att stödja invasion av , SARS-epidemin och den svåra värmeböljan påverkade alla viktiga marknader. Antalet besökare från och har minskat med 20–jämfört med . Vad spelar det för roll att den sam- manträdde ? Det är första gången , och det är inte tro- ligt att något kommer ut av det. extra till för mark- nadsföringsaktiviteter kommer inte att ha någon nämnvärd effekt, efter- som det uppskattas att den privata sektorn och olika regionala och kom- munala organ redan kommer att spendera 15–. Otillräckligt samarbete mellan olika nivåer Intervjupersonerna tyckte att det rådde en brist på verkligt sam- arbete mellan regeringen och regionerna. Även om ministern har egna representanter i regionerna har de inget nära samarbete med de regionala turistorganisationerna och departementens kommit- téer för turism som är utsedda eller valda lokalt. Annan kritik riktades mot det som man uppfattade som re- geringens otillräckliga stöd till små och medelstora företag, till ex- empel för modernisering och återuppbyggnad av åldrande hotell och turistattraktioner, eller som stöd i form av skattelättnader. De privata aktörerna i den franska turistnäringen är speciellt arga över och avundsjuka på 35-timmarsveckan som alla statsanställda åtnju- ter. Få inom den privata sektorn arbetar så lite som , men de anställda på arbetar aldrig ! Till det positiva hör klubbkoncept som upp- skattas av alla som hade någon erfarenhet av det. Branschfolk som intervjuats säger att de fått mängder av nya affärer genom dessa klubbar, för att inte tala om hjälp att komma in på nya marknader och stöd till marknadsundersökningar och -analyser. liksom partnerskap med icke-turismföretag Ett annat initiativ som applåderas av många är innovativa samarbete med icke-turismföretag och -organisationer när det gäller att sälja varumärket . De tror helt riktigt att berömmelse som skapare av exempelvis haut couture och parfymer spelar en viktig roll när det gäller att locka turister, vilka i sin tur spenderar pengar i och utomlands på dessa varor och därigenom gynnar franska företags affärsintressen. En viktig och mycket ovanlig strategi hos som senare förlorade kraft, var att finansiera turistkontor utom- lands utan statligt stöd. Taiwankontoret som öppnades finansierades från början av valda medlemmar/partner till , inklusive regionkontoret för turism i Cham- pagne-Ardennes, franska järnvägen, varuhuset , inkommande researrangören och Concord Hotels- gruppen. De flesta från andra länder som tillfrågades om under intervjuerna, inklusive anställda vid andra länders turistorganisa- tioner, betraktade som en av de mest fram- gångsrika nationella turistorganisationerna. Speciellt avundas man att deras uppgift enbart är marknadsföring och att de inte behöver fastna i strategier och utbildningsfrågor. inkommande besökare vid gränsen, inkl. endagsbesök vid gränsen, minst en övernattning gästnätter på hotell och liknande Antal inkommande besökare per invånar Inhemska gästnätter (2001), alla kommersiella Inhemska gästnätter (2001), alla kommersiella Inhemska intäkter (2001 i % av BNP Turismens totala bidrag till BNP WTTC beräkning av rese- och turistindustrins andel av BNP nationella turistfrämjandeorganisation lyder under Ut- vecklingsdepartementets sekretariat för turism. Den nationella tu- ristfrämjandeorganisationen fungerar parallellt med landets regio- nala turistorganisationer. Det finns ett antal andra organisationer och organ som arbetar med utvecklingen av turism i , som alla beskrivs nedan. De viktigaste är turistfastigheter AB, och Statistiska Central- byrån. De två senare täcker alla sektorer inom ekonomin, inte bara turism. Sekretariatet för turism har funnits och sorterar under Utvecklingsdepartementet som handhar energi, industri och turism och har en vice minister för turism. Vice ministerns och general- sekreteraren för turism ansvar och verksamhet tycks i många avse- enden överlappa varandra, speciellt i fråga om strategier och plane- ring. När sekretariatet bildades blev avdelningen speciellt ålagd att sköta de regionala turistkontoren. Andra arbetsområden, varav en del togs över från nationella turistfrämjandeorganisa- tion, innebär att utarbeta och införa ny lagstiftning på turismens område i samarbete med viceministern samt internationella relatio- ner. Det bör noteras att det inte finns några officiella turistkontor på nivå. De lokala turistkontoren är helt oberoende. Där- emot finns det speciella kommittéer för marknadsföring på läns- nivå. (I den politisk-administrativa strukturen i ingår staten, 13 regioner, 52 prefekturer och cirka 1 000 kommuner. Staten har överlåtit allt administrativt ansvar för turismen till regionerna med undantag för som kommer att kvarstå under statlig kontroll till efter de .) Källa: The Business Partnership. I regeringens turismkommitté ingår ett antal viktiga departement, bland andra departementen för kommunikationer och regional pla- nering, offentligt byggande, handel och sjöfart och miljö. Enligt uppgift sammanträder kommittén sällan. Ett sammanträde var pla- nerat till med den grekiske premiärministern som ordförande. Nio olika departement förväntades delta inklusive (som ansvar för utfärdande av visum) departementen för handel och sjöfart, kultur och offentligt byg- gande, som huvudsakligen kontrollerar utvecklingsprojekt. Nationella turistrådet sammanträder mera regelbundet. Där ingår statssekreterarna från de olika departementen. Handelskammare för hotellbranschen och är till synes knutna till utvecklingsdeparte- mentet, sekretariatet för turism och nationella turist- främjandeorganisation. Det är oklart vilken anknytning som är starkast. ansvarar för att underlätta och stimulera investeringar inom alla större näringsgrenar. Antagligen samarbetar de nära med nationella turistfrämjandeorga- nisation angående investeringar i turism eftersom den senare också har ett ansvar på detta område. turistfastigheter bildades som förvaltande organ för statliga turisttillgångar som ägs direkt genom nationella turistfrämjandeorganisation. Företagets huvudsakliga uppgift är tillsynen av den grekiska statens turistfastigheter och affärsenheter. ska man säkerställa bästa möjliga ekono- miska avkastning för fastigheterna genom utnyttjandet av moderna finansieringsmetoder som främjar synergier mellan den statliga och privata sektorn. Bolaget äger mer än 300 fastigheter på strategiska platser runt om i med en total yta på . Några av dessa fastigheter byggdes av nationella turistorganisa- tion , de första utvecklingsprojekten inom på turismens område i efterkrigstidens . Många är fort- farande i stort behov av renovering. Förutom hotell finns småbåts- hamnar, stränder, campingplatser, hälso- och brunnsinrättningar, kasinon, turistkiosker och golfbanor. Företaget sköter också om cirka 180 långtidsarrenden för hotell, turistkiosker och butiker vid landets olympiska arenor och i andra områden. Under dess treåriga existens har turistfastigheter fullföljt anbudsförfaranden för privatisering av stora fastigheter, kasinon och småbåtshamnar, och har påbörjat utvecklingen av ny turistisk infrastruktur inklusive kongress- och utställningslokaler, temaparker, golfbanor, en olympisk etc. Företagets omsättning uppgick till 137,4 mnkr euro, vilket var en ökning jämfört med . Beräknad omsättning är . nationella turistfrämjandeorganisation ägs och finan- sieras till av staten. Organisationen bildades och har haft samma juridiska ställning . Dess huvudsak- liga roll är att marknadsföra och sälja som resmål. Organisationen ansvarar också för forskning och statistik, pro- duktutveckling, planering, investeringsfrämjande, främjandeaktivi- teter och kvalitetskontroll, i vissa fall parallellt med eller i konflikt med Sekretariatet för turism och andra statliga organ. nationella turistorganisation har 25 kontor, ett i Grek- land och 24 utomlands, av vilka sex () är belägna utanför . Det totala antalet anställda är 464, därav 389 på huvud- kontoret i och 75 () på utlandskontoren. Dessa siffror behöver emellertid verifieras. Det kan finnas betydligt fler lokalanställda på utlandskontoren med tidsbegränsade anställningar som inte räknas som fast anställda fast de i själva verket arbetar heltid. Organisationen uppger att 863 personer är anställda av dem, men att vissa arbetar på de regionala turistkontoren i de 13 regionerna och att andra har statliga tjänster bland annat på Sekretariatet för turism. Bilden är således en väldigt förvirrande. Det statliga anslaget var . Av detta gick 15 miljoner till fasta kostnader för löner etc. och 30 miljoner till marknadsföring. Utöver detta fick man ett separat anslag på för de offentliga investeringar som man ansvarar för. Kostnaderna för annonsering och PR förväntas uppgå till 2003. Storleken på denna budget beror på hur stora intäkter staten får in från de offentligt ägda kasinona, två i och två på , och utgör av beräknade intäkter . Man kan konstatera att nationella turistorganisation inte fått någon extra tilldelning för att främja turismen inför de 2004. Faktum är att det inte gjorts någon synbar ansträngning för att utnyttja till att främja turismen. Budgeten för marknadsföring av gavs till den grekiska olympiska kommittén. Rese- och turistindustrin ombads att lämna bidrag till annonsering och EU har gett, eller för- väntas ge, finansiellt bidrag till marknadsföring av , men det finns inga uppgifter om hur pengarna används eller kommer att användas. Marknadsföring av inhemsk turism Greklans nationella turistorganisation ansvarar inte för marknads- föring av den inhemska turismen. Regeringen anser att marknaden redan är mycket väl utvecklad, uppskattningsvis av grekerna tillbringar sin semester i och det anses inte meningsfull att lägga värdefulla resurser på den inhemska markna- den. Verksamheten är uppdelad på två huvudområden, utveckling och marknadsföring. Inom utvecklingsområdet ansvarar man för plane- ring och produktutveckling, utveckling av temaprodukter och för turistinvesteringar, vilket inbegriper godkännande av nya inve- steringar, planering av åtgärder för att främja investeringar och lag- stiftning på området. Hotellklassificering, kvalitetskontroll och marknadsövervakning finns också på listan över ansvarsområden för viceministern för turism och för generalsekreteraren för turism på Sekretariatet. På marknadsföringsområdet ansvarar man för annonsering, PR, deltagande i branschmässor och utställningar, studier och analyser (har hand om turiststatistiken) samt annan relaterad verksamhet. Förutom att genomföra nationella reklamkampanjer ska organi- sationen också försöka få medfinansiering från länsstyrelserna. Regionerna anser dock att detta inte sker i praktiken och att den marknadsföring som görs är mera inriktad på egna nöjesresor till utländska resmål. På samma sätt tycks insatserna på forskningsområdet vara mycket begränsade. Inom området för kvalitetskontroll ansvarar nationella turistorganisation för: introduktionen av ett nytt hotellklassificeringssystem (stjärnkategorier) som också kommer att baseras på kvalitets- standarder och kriterier för den operativa verksamheten. Ett system för detta håller på att tas fram, introduktionen av ett nytt klassificeringssystem för boende (nyckelkategorier), dvs. uthyrningsrum och –lägenheter, omarbetning och översyn av lagstiftningen som rör resebyråer och turoperatörer. Ett förslag har utarbetats som mötts med gillande av branschorganisationen och ett beslut förväntas , statligt finansierade program för små och medelstora företag för olika åtgärder och investeringar och för stimulansbidrag till nya mellan- och lyxhotell, småbåtshamnar, golfbanor, konfe- rens- och spaanläggningar etc. Det finns också möjlighet att få bidrag för upprustning och modernisering av hotell, flera inspektioner av turismpolisen och av den nationella turistorganisationens inspektionsgrupp på turistetablissemang och –anläggningar, genomföra att ett rekommenderat pris sätts på produkter som mineralvatten och läsk för att undvika onödigt höga priser, införandet av en reklamationsblankett för hotell- och restaurangbranschen. utbildningsseminarier för såväl de anställda som för arbetsgi- varna i små och medelstora företag över hela för att höja kunskapsnivån och på så sätt förbättra kvaliteten. Byggprojekt inom rese- och turistindustrin i måste följa samma lagstiftning som andra byggprojekt, till exempel måste en utvärdering av miljöpåverkan göras och andra nyetableringsproce- durer följas för att få tillstånd att fortsätta med nästa fas i byggna- tionen. nationella turistorganisations projekt som rör hållbar ut- veckling är bland annat:· en studie som leder till etableringen av pilotprojekt för eko- turism i två skyddade områden, som fokuserar på fördelning av besökare, säljaktiviteter, informationskampanjer och utbildning av lokala guider,· rena stränder och Blå Flagg-programmet. deltar i EU:s Blå Flagg-program för rena stränder och kustförvaltning, en studie om ett nationellt system för småbåtshamnar. Syftet med studien är att: –etablera ett allomfattande program för småbåtshamnar av olika storlekar som ett verktyg för en integrerad förvaltning av turistdestinationer vid kusten och i grekiska inlandet, –skydda kusten och havsmiljön från okontrollerad tillväxt, –tillhandahålla ett juridiskt system för tillstånd och kontroll av småbåtshamnar. För att uppnå ett mer ansvarsfullt utnyttjande av energi i turist- näringen har ett antal pilotprojekt som stimulerar till användning av förnyelsebara energikällor och effektiv energiförbrukning på tu- ristanläggningar och semesterorter fått stöd av EU:s energiprogram Save och Altener. Ett antal stimulanspaket för miljöanpassning av hotell har också utvecklats av den grekiska regeringen och EU som inkluderar bidrag, skattelättnader m.m. Samarbetet med de regionala turistkontoren Alla ovanstående projekt för kvalitetskontroll och hållbar utveck- ling ska genomföras, eller åtminstone diskuteras, med de regionala turistkontoren och det Nationella turistrådet. Men enligt uppgift är kommunikationen mellan de olika organen inte fullt så regelbun- den som man skulle kunna förvänta sig. Regionerna deltar i internationella mässor och utställningar under den nationella turistorganisationens paraply och de medfi- nansierar prefekturernas turistkommittéers verksamhet. och med privata företag Enligt den nationella turistorganisationen sker samarbetet med den privata sektorn genom det Nationella turistrådet. Man har speciella möten med branschorganisationer och -diskutera åtgärder och man samverkar i arbetsgrupper och kommittéer. Men man medger att samarbetet varit svagt . någonsin håller man nu på att utvärdera samfi- nansieringsprojekt som föreslagits av den privata sektorn. Bland projekten ingår marknadsföring av temaprodukter som sporttu- rism, gastronomi, stadsturism etc. Hur omfattande den privata fi- nansieringen ska vara har ännu inte fastställts. Det finns enligt uppgift planer på att bilda en ny organisation, del- vis privat och delvis offentlig, som ska ta över marknadsföringen. Detta har emellertid inte bekräftats av departementet. Styrkor och svagheter i det grekiska turistfrämjandet Som tidigare antytts finns det betydande kritik av den nationella turistorganisationen och den grekiska regeringens roll inom turis- men. Faktum är att det inte går att urskilja de negativa kommenta- rer som fällts av de intervjuade eftersom de omfattar båda. Det behöver knappast sägas att en framsynt nation som vill maximera partnerskap med alla intressenter inte bör välja en turistfrämjande- organisation av grekisk modell. har just kommit ut med en detaljerad rapport, Grekisk Turism 2010 – Strategier och mål, som belyser några av de områden som är i starkt behov av förbättringar. Brist på långsiktig planering och samordnade strategier Föreningens kritik är väldigt bred och speglar de kommentarer som gjorts av olika offentliga och privata aktörer som vi intervjuat för denna studie, såväl som våra egna oberoende slutsatser. Det bran- schen oroar sig mest för är bristen på en långsiktig nationell plan för turismen och en samordnad strategi som inbegriper alla nyckel- intressenter. Dessutom kritiserar man det dåliga investerings- klimatet och regeringens brist på stöd i fråga om utveckling av infrastruktur, stimulans för modernisering och renovering av boendeinrättningar och attraktioner, samt bristen på utbildning. Man anser också att lagstiftningen behöver förenklas. Andra kommentarer betonar frånvaron av samordning mellan olika aktörer inom turismen och det överdrivet stora antalet myn- digheter på olika nivåer. Departementets, generalsekretariatets och den nationella turistorganisationens roller och funktioner tycks överlappa varandra och det sker mycket dubbelarbete. Nationella turistrådet och den statliga samarbetsgruppen fungerar inte effek- tivt. Det nationella turistrådets inblandning i fastighetsaffärer (genom turistfastigheter) och byggprojekt ses som ett gammaldags sätt att arbeta och passar inte för en turistorganisation i dagens samhälle. Bristerna i den nationella turistorganisationens marknadsstudier och rapporter, och särskilt dess bevakning av marknadstrender, poängteras också i rapporten. Det leder till att företagen inte har någon bra information att basera sina utvecklings- och marknads- planer på. Den marknadsföring som bedrivs är inte genomtänkt. En inter- vjuad turoperatör för inkommande turist säger att det är ynkligt att attraherar mer än en miljon ryska turister medan bara lockar 100 000. Skapandet av ett har dryftats men det finns inga konkreta planer . Motstånd inom den privata sektorn och regionerna mot att bidra till marknadsföring Branschen och regionerna säger sig gärna vilja vara med och medfi- nansiera de nationella marknadsföringskampanjerna, men då vill de ha ett ord med i laget vad gäller marknadsföringen. De anser att den nationella turistorganisationen har otillräckliga kunskaper om marknader och produkter och de känner sig därför obekväma med att överlåta besluten på denna organisation. Det viktigaste är emellertid att både regionerna och företagen i turistnäring anser att regeringen har svikit när det gäller att använda för att främja turismen och bilden av landet som en turistdestination. Detta är ett bortkastat tillfälle enligt generalsek- reteraren i Grekiska turistföretagens förening. Bilaga: artikel från Reuters Nedanstående artikel från Reuters från sammanfattar problemen för den grekiska turismen: och dussintals tillståndsansökningar, är den brittiska gruppen Loyalward fortfarande ett antal tillstånd ifrån att bryta mark för en ny turistanläggning på för . Men investeringsbyrå kallar redan projektet för en succé, vilket säger allt om landets svårigheter att attrahera ut- ländska investerare. Loyalwards koncernchef säger att invest- mentgruppen var på väg att ge upp när planen fördröjdes på grund av en långdragen ägarskapstvist. Den tanken har vi ofta haft. Vi kunde ha genomfört det här mycket fortare i många andra länder, säger han men är troligen det bästa landet i för den sortens integrerad utveckling, oav- sett hur deras system för tillståndsgivning är utformat. Gruppen tror nu att de största problemen är lösta och förväntar sig att det sista hindret för det planerade 7 000-bäddskomplexet med tre golfbanor ska vara klart . Alla investerare är inte lika tålmodiga. Resultat är att tappar mark jämfört med övriga länder i EU och . Detta trots en solida valuta, en snabbväxande ekonomi och åtta månaders sol . Medan grekiska statsobligationer står högt i kurs hos utländska investerare förblir direktinvesteringar på en låg nivå. Euroområdets snabbast växande medlem har dragit till sig mindre finansiering än gör . Med ett ge- nomsnittligt inflöde på ligger efter ett antal centraleuropeiska länder som kommer att gå med i EU .