sou · GSB334 · 2005-01-01 00:00:00 — Att en universitetsregion och en gles- bygdsregion utvecklas och producerar helt olika är inte så förvånande. Det är därför svårt att dra några slutsatser utifrån detta Bilaga 3 till LU 2003/04 Om däremot två universitetsregioner eller två glesbygdsregioner sinsemellan visar upp olika produktionsförmåga eller utveckling, blir det genast intressantare att göra jämförelser. I rapporten används begreppet regionfamiljer för att göra det möjligt att på ett mer meningsfullt sätt jämföra likartade regioner. Regionfamiljerna består av LA-regioner som har grupperats utifrån likheter i grundläggande produktionsförutsättningar, vilka redo- visas nedan: Befolkning 20–64 år Andel företagare/inv. 20–(exkl. jordbruk) Andel befolkning 20–med eftergymnasial Andel befolkning med < till kommun- Andel befolkning med < till universitet- För varje har ett sammanvägt resultat av de analyserade produktionsförutsättningarna räknats fram, varefter en viktning har gjorts. LA-regionerna har därefter sorterats efter de summerade resultaten, varefter en indelning i fem olika grupper har gjorts. LA- regionerna i den grupp som därvid fick de svagaste produktions- förutsättningarna har dessutom delats upp i en regionfamilj där sysselsättning inom privat sektor dominerar, respektive en familj där sysselsättning inom offentlig sektor dominerar. Med denna uppdelning erhålls totalt sex regionfamiljer: Storstadsregionerna , och bildar regionfamilj 1. Eftersom dessa regioner sinsemellan är mycket olika och befolkningsmässigt är de klart största särredovisas de också i samtliga tabeller. I regionfamilj 2 återfinns större LA-regioner med universitet eller högskola. I regionfamilj 3 hamnar i huvudsak regionala centra, också dessa i de flesta fall med regional högskola. I regionfamilj 4 finns s.k. sekundära centra där förutsättningarna sammantaget är något svagare än i regionala centra. Bilaga 3 till LU 2003/04 forts. Faktaruta B. Småregionerna i regionfamilj 5 och 6 har de svagaste, men i stort sett likvärdiga produktionsförutsättningar. Här har i stället en uppdelning gjorts med avseende på sysselsättningens huvudman. Regionfamilj 5 domineras av sysselsättning inom privat sektor, medan regionfamilj 6 domineras av sysselsättning inom offentlig sektor. Då indelningsgrunden är rent statistisk är det inte säkert att regionfamiljens namn alltid stämmer för alla ingående regioner. Namnen utgår i stället ifrån vissa generaliseringar kring vanliga egenskaper som kan kopplas ihop med de flesta av de ingående LA- regionerna. Bilaga 3 till LU 2003/04 NUTEKs 81 LA-regioner och 6 regionfamiljer Karta: NUTEKs 81 LA-regioner Bilaga 3 till LU 2003/04 Appendix B Kommuner ingående i NUTEKs 81 LA-regioner Appendix B Bilaga 3 till LU 2003/04 Bilaga 3 till LU 2003/04 Appendix B Appendix B Bilaga 3 till LU 2003/04 Bilaga 3 till LU 2003/04 Appendix B Appendix B Bilaga 3 till LU 2003/04 Bilaga 3 till LU 2003/04 Appendix B Appendix B Bilaga 3 till LU 2003/04 Appendix C: Skillnader mellan högutbildades pendling och genomsnittliga arbetspendlingen 2001 Skillnader mellan LA2001 total (LA2001Total) och LA2001 lång eftergymnasial utbildning (LA2001HögUtb) Här följer en komplett genomgång av skillnaderna mellan de högutbildades LA-regioner (LA2001HögUtb) och genom- snittet för samtliga gruppers arbetspendling (LA2001Total). Med högutbildade avses personer som har minst en treårig högskoleutbildning. 1.Stockholms för högutbildade omfattar även , samt samt som utgör egna LA-regioner i LA2001TOTAL går upp i LA- region i LA2001HÖGUTB. Även som i LA2001TOTAL bildar gemensam med går i LA2001- HÖGUTB upp i . 2.Norrköping och bildar gemensam för hög- utbildade Norrköping-Finspång-Valdermarsvik-Söderköping samt som utgör egna LA-regioner i LA2001TOTAL går upp i i LA2001HÖGUTB. 3.Värnamo och bildar gemensam för högutbildade utgör egen i LA2001TOTAL men går upp i Gislaved-Värnamo-Tranemo-Gnosjö i LA2001- HÖGUTB. 4.Fler högutbildade i pendlar till än till som ingår i Gislaved-Gnosjö-Hylte-Tranemo i LA2001TOTAL går upp i i LA2001- HÖGUTB. Bilaga 3 till LU 2003/04 5.Falkenberg går upp i för de högutbildade I LA2001TOTAL bildar en egen . Men i LA2001HÖGUTB ingår i . 6.Både regionförminskning och regionförstoring för högutbildade i är betydligt mindre i LA2001- HÖGUTB (4 kommuner) än i LA2001TOTAL (7 kom- muner). Skillnaden är att Nässjö-Eksjö-Aneby tillsammans med bildar egen i LA2001- HÖGUTB. som bildar egen i LA2001TOTAL går upp i i LA2001HÖGUTB. 8.Högutbildade i och bildar gemensam LA- region och som bildar egna LA-regioner i LA2001TOTAL går ihop i en gemensam i LA2001- HÖGUTB. 9.Högutbildade i och bildar gemensam LA- region. och som bildar egna LA-regioner i LA2001TOTAL går ihop i en gemensam i LA2001- HÖGUTB. som bildar egen i LA2001TOTAL går upp i i LA2001HÖGUTB. 11.Högutbildade i samt går upp i och som bildar egen i LA2001TOTAL går upp i i LA2001HÖGUTB. som i LA2001TOTAL ingår går i LA2001HÖGUTB upp i . 12.Fler högutbildade i pendlar till än till som ingår i i LA2001TOTAL ingår i i i LA2001HÖGUTB. som bildar egen i LA2001TOTAL går upp i i LA2001HÖGUTB. Bilaga 3 till LU 2003/04 14.Högutbildade i har ett avvikande pendlingsmönster som ingår i Trollhättan-Uddevalla-Vänersborgs LA- region i LA2001TOTAL ingår i LA2001HÖGUTB i stället i . 15.Högutbildade i Lidköping-Vara-Göten-Essunga tillhör Lidköping-Vara-Götene-Essunga som i LA2001TOTAL bildar en gemensam går i LA2001HÖGUTB upp i som för denna högutbildade grupp omfattar hela 15 kommuner. 16.Högutbildade i , ochBengtfors-Dals-Ed ingår i , samt som i LA2001TOTAL bildar tre egna separata LA-regioner går i LA2001HÖGUTB upp i . Därmed består för de högutbildade av hela 11 kom- muner. som i LA2001TOTAL bildar egen går i LA2001HÖGUTB upp i . 18.Högutbildade i har avvikande pendlingsmönster som i LA2001TOTAL ingår i går i LA2001HÖGUTB i stället upp i . 19.Högutbildade i har ett avvikande pendlingsmönster som i LA2001TOTAL ingår i LA- region går i LA2001HÖGUTB i stället upp i . 20.Högutbildade i Fagersta-Skinnskatteberg-Norberg ingår i Fagersta-Skinnskatteberg-Norberg som i LA2001TOTAL bildar en egen gemensam går i LA2001HÖGUTB upp i . som i LA2001TOTAL bildar egen går i LA2001HÖGUTB upp i . 22.Högutbildade i och bildar gemen- sam som i LA2001TOTAL bildar egen går i LA2001HÖGUTB upp i . som i LA2001 TOTAL bildar egen går i LA2001HÖGUTB upp i . Bilaga 3 till LU 2003/04 24.Högutbildade i och bildar gemensam LA- region och som i LA2001TOTAL bildar egna LA– regioner bildar i LA2001HÖGUTB en gemensam . som i LA2001TOTAL bildar en gemensam LA- region splittras i LA2001HÖGUTB upp i egna LA-regioner. Observera att tendensen här snarare pekar mot regionför- minskning. 26.Högutbildade i går upp i som i LA2001TOTAL bildar en egen LA-regioner går i LA2001HÖGUTB upp i . 27.Högutbildade i bildar egen I LA2001TOTAL bildar och en gemensam , men i LA2001HÖGUTB bildar de egna separata LA-regioner. Appendix D: Skillnader mellan de högutbildades pendlingsmönster 1994 och den genomsnittliga pendlingen Jämförelse av LA 1994 högutbildade och LA 2001 Total (LA1994HÖGUTB och LA2001TOTAL) Här följer en komplett genomgång av skillnaderna mellan de hög- utbildades LA-regioner (LA1994HögUtb) och genom- snittet för samtliga gruppers arbetspendling (LA2001- Total). Med högutbildade avses här personer som har minst en treårig högskoleutbildning. 1.Nyköping och ingår i i LA1994HÖGUTB men bildar tillsammans en egen 2.Nykvarn har tillkommit . iSödertälje kommun, men var en egen kommun som ingick i . 3.I LA1994HÖGUTB ingick i men iLA2001TOTAL så ingår i . 4.I LA2001TOTAL bildar Gislaved-Gnosjö-Hylte-Tranemo en gemensam men i LA1994HÖGUTB hör dessa kommuner hemma i fyra olika LA-regioner. bildade en egen . bildade gemensam med . ingick i och ingick i . 5.I LA2001TOTAL ingick i LA- region. Men i LA1994HÖGUTB bildade en egen tillsammans med , och . I LA2001TOTAL däremot bildar en egen LA- region, medan ingick i i LA2001TOTAL 6.I LA2001TOTAL bildar och en gemensam LA- region. Men i LA1994HÖGUTB ingår i LA- region medan ingår i . Bilaga 3 till LU 2003/04 7.I LA2001TOTAL bildar en egen men i LA1994HÖGUTB ingår i . 8.I LA2001TOTAL bildar en egen men i LA1994HÖGUTB ingår i . 9.I LA1994HÖGUTB bildar och en gemensam men i LA2001TOTAL är de två separata LA-regioner. 10.I LA2001TOTAL bildar en och en . I LA1994HÖGUTB bildar de fyra kommunerna en gemensam . 11.I LA1994HÖGUTB ingår i Malmö-Helsingborgs . I LA2001TOTAL däremot ingår i . 12.I LA1994HÖGUTB ingår i men i LA2001TOTAL bildar en egen . 13.Skillnaden mellan de båda indelningarna är relativt stor när det gäller . I LA1994HÖGUTB ingår , , , , och i men i LA2001TOTAL bildar dessa kommuner tillsammans med , , och en egen gemensam . I LA2001TOTAL ingår i men i LA1994HÖGUTB ingår i . I LA2001TOTAL bildar en egen men i LA1994HÖGUTB ingår i . I LA1994HÖGUTB ingår i LA- region men i LA2001TOTAL bildar de en egen gemensam . 14.I LA1994HÖGUTB ingår Lidköping-Vara-Götene i men i LA2001TOTAL bildar dessa kommuner en egen gemensam tillsammans med . I LA1994HÖGUTB ingår i samma som Vänersborg-Mellerud-Trollhättan. 15.I LA1994HÖGUTB ingår 9 kommuner i men i LA2001TOTAL bara 6. Skillnaden består i att och ingår i i LA1994- HÖGUTB, men inte i LA2001TOTAL. I LA2001TOTAL bildar en gemensam tillsammans med medan bildar en egen gemensam LA- region. Bilaga 3 till LU 2003/04 16.I LA1994HÖGUTB ingår i men i LA2001TOTAL bildar en egen . 17.I LA1994HÖGUTB bildar Mora-Rättvik-Orsa en gemensam medan bildar en separat . I LA2001TOTAL är det Mora-Orsa-Älvdalen som bildar en gemensam medan ingår i Falun-Borlänges . 18.I LA1994HÖGUTB ingår i men i LA2001TOTAL bildar en egen . 19.I LA2001TOTAL bildar och en gemensam men i LA1994HÖGUTB bildar de separata LA- 21.I LA2001TOTAL bildar och en gemensam LA- region men i LA1994HÖGUTB bildar de separata LA- regioner. 22.I LA1994HÖGUTB bildar och en gemensam men i LA2001TOTAL bildar de separata LA-regioner. Tabell 1 Befolkningsutveckling i regionfamiljer och LA-regioner 1993–2020 (%/år) (%/år) Tabeller Bilaga 3 till LU 2003/04 (%/år) (%/år) Bilaga 3 till LU 2003/04 Tabeller (%/år) (%/år) Bilaga 3 till LU 2003/04 Tabell 2 Försörjningsbörda (kvot) i regionfamiljer och LA-regioner. Summan av antalet personer i åldersgrupperna 0–samt 65+ relativt befolkningen 20–64 år Antalet 0–19 och 65+ åringar per Bilaga 3 till LU 2003/04 Tabeller Antalet 0–19 och 65+ åringar per Tabeller Bilaga 3 till LU 2003/04 Antalet 0–19 och 65+ åringar per Bilaga 3 till LU 2003/04 Tabell 3 Sysselsättningsutveckling i regionfamiljer och LA-regioner 1994–2020 (%/år) (%/år) Tabeller Bilaga 3 till LU 2003/04 (%/år) (%/år) Bilaga 3 till LU 2003/04 Tabeller (%/år) (%/år) Bilaga 3 till LU 2003/04 Tabell 4 Utveckling av förädlingsvärdet (BRP) i regionfamiljer och LA-regioner 1994-2020. Fasta priser () (%/år) (%/år) Bilaga 3 till LU 2003/04 Tabeller (%/år) (%/år) Tabeller Bilaga 3 till LU 2003/04 (%/år) (%/år)