sou · GSB355 · 2005-01-01 00:00:00 — Diskriminering som har sam- band med kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfatt- ning är förbjuden i fråga om so- cialförsäkringen och anslutande bidragssystem. Förbudet mot könsdiskrimine- ring innebär dock inte hinder mot tillämpning av bestämmelser om änkepension enligt lagen (2000:461) om efterlevandepen- sion och efterlevandestöd till barn och lagen (2000:462) om in- förande av lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Diskriminering som har sam- band med etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfatt- ning är förbjuden i fråga om ar- betslöshetsförsäkringen. Diskriminering som har sam- band med kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfatt- ning är förbjuden i fråga om ar- betslöshetsförsäkringen. mot diskriminering på grund av sexuell läggning och Handikapp- mot diskriminering på grund av ombudsmannen skall se till att sexuell läggning och Handikapp- denna lag följs. ombudsmannen skall se till att denna lag följs. Ombudsmännen skall försöka förmå dem som omfattas av förbuden mot diskriminering och repressalier att frivilligt följa lagen. I en tvist enligt denna lag får Ombudsmannen mot etnisk dis- kriminering, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller Handikapp- ombudsmannen som part föra talan för en enskild som anser sig ha blivit diskriminerad eller utsatt för repressalier, om den personen medger det. Om om- budsmannen för sådan talan får ombudsmannen i samma rätte- gång föra också annan talan som ombud för den personen. I en tvist enligt denna lag får , Om- budsmannen mot etnisk diskri- minering, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller Handikapp- ombudsmannen som part föra talan för en enskild som anser sig ha blivit diskriminerad eller utsatt för repressalier, om den personen medger det. Om om- budsmannen för sådan talan får ombudsmannen i samma rätte- gång föra också annan talan som ombud för den personen. Vad som finns föreskrivet i Vad som finns föreskrivet i träffande jävsförhållande, på- träffande jävsförhållande, på- gående rättegång, personlig in- gående rättegång, personlig in- ställelse samt hörande under san- ställelse samt hörande under san- ningsförsäkran och andra frågor ningsförsäkran och andra frågor som rör bevisningen skall även som rör bevisningen skall även gälla den för vilken Ombuds- gälla den för vilken Jämställd- mannen mot etnisk diskrimine- ring, Ombudsmannen mot dis- nen mot etnisk diskriminering, kriminering på grund av sexuell nering på grund av sexuell lägg- mannen för talan enligt denna nen för talan enligt denna lag. Vad som gäller enligt om pågående rättegång för en enskild som för talan enligt denna lag gäller även en ombudsman som för talan som part för den enskilde enligt denna lag. Rättens avgörande i ett mål där Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller Handikapp- ombudsmannen för talan för en enskild har rättskraft i förhållande till denna person. Avgörandet får överklagas av den enskilde. Rättens avgörande i ett mål där , Ombudsmannen mot etnisk dis- kriminering, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller Handikapp- ombudsmannen för talan för en enskild har rättskraft i förhållande till denna person. Avgörandet får överklagas av den enskilde. Denna lag träder i kraft . 7Förslag till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare Härigenom föreskrivs att 5 och 10 §§ lagen (1999:678) om ut- stationering av arbetstagare skall ha följande lydelse. En arbetsgivare skall, oavsett vilken lag som annars gäller för an- ställningsförhållandet, tillämpa följande bestämmelser för utstatione- rade arbetstagare: –2 §, 5 § andra och tredje stycket, 7 § första och andra stycket, 16, 17, 24, 27–29, 31 och 32 §§ semesterlagen (1977:480), –2 §, 4 § första stycket och 16–22 §§ föräldraledighetslagen (1995:584), – 15 och 16 §§, 17 § 2–5 samt – 15–16 b §§, 17 § 2–7 samt 21–28 §§ 21–28 §§ (1991:433), (1991:433), –8–9 b §§, 10 § 2–7 samt 11–20 §§ lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, re- ligion eller annan trosuppfattning, –2, 3–4 b §§, 5 § 2–7 och 6–16 §§ lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, –2, 3–4 b §§, 5 § 2–7 och 6–15 §§ lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning samt –2–7 §§ lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av del- tidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad an- ställning. Vid utstationering gäller även bestämmelserna i arbetstidslagen (1982:673) och arbetsmiljölagen (1977:1160) samt, när det gäller arbetsgivare som bedriver uthyrning av arbetskraft, 4, 6 och 7 §§ lagen (1993:440) om privat arbetsförmedling och uthyrning av ar- betskraft. Vad som sägs i första och andra stycket hindrar inte att arbetsgivaren tillämpar bestämmelser eller villkor som är förmånli- gare för arbetstagaren. Mål om tillämpningen av 5 § första stycket samt 7 § handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. – 33 § semesterlagen (1977:480) om preskription, – 23 § andra stycket föräldraledighetslagen (1995:584) om rätte- – 46–56 §§ jämställdhetslagen – 45 a–56 §§ jämställdhetslagen (1991:433) om rätt att föra talan, (1991:433) om bevisbörda, rätt gemensam handläggning och pre- att föra talan, gemensam hand- läggning och preskription m.m., –36 a–38, 40, 41 och 43 §§ lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning om bevisbörda, rätt att föra talan och pre- skription m.m., –24 a–26, 28, 29 och 31 §§ lagen (1999:132) om förbud mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder om bevis- börda, rätt att föra talan och preskription m.m. samt –23 a–25, 27, 28 och 30 §§ lagen (1999:133) om förbud mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning om bevis- börda, rätt att föra talan och preskription m.m. Talan får föras vid tingsrätten i ort där arbetstagaren är eller har varit utstationerad. Denna lag träder i kraft . 8Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 21 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Sekretess gäller hos följande myndigheter för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs: i ärende enligt jämställdhetslagen (1991:433), lagen (2001:1286) (1991:433) och lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i om likabehandling av studenter i högskolan och lagen (2003:307) högskolan samt, hos Jämställdhets- ombudsmannen, i annat ärende samt i annat ärende som rör råd- som rör rådgivning åt enskild, givning åt enskild, vidare Jäm- ställdhetsnämnden i ärende enligt jämställdhetslagen (1991:433), 2.Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i ärende enligt lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan och lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering samt i annat ärende som rör rådgivning åt enskild, i ärende enligt lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk till- hörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder och lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. 4.Handikappombudsmannen i ärende enligt lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder, lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan och lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering samt i verksamhet enligt lagen (1994:749) om , 5.Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell lägg- ning i ärende enligt lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av sexuell läggning, lagen (2001:1286) om lika- behandling av studenter i högskolan och lagen (2003:307) om för- bud mot diskriminering samt i annat ärende som rör rådgivning åt enskild, 6.Konsumentombudsmannen i ärende enligt lagen (1997:379) om försöksverksamhet avseende medverkan av Konsumentombudsman- nen i vissa tvister. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 1Kommitténs uppdrag och utgångspunkter Regeringen beslutade att tillkalla en parlamen- tariskt sammansatt kommitté med uppdrag att överväga en samman- hållen diskrimineringslagstiftning (Dir. 2002:11). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv för kommittén (Dir. 2003:69). I kommitténs uppdrag ingår att göra en bedömning av om ytter- ligare åtgärder är nödvändiga eller lämpliga med hänsyn till tre EG- direktiv om könsdiskriminering rådets direktiv /207/EEG av om genom- förandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (det s.k. likabehandlingsdirektivet),1 rådets direktiv /7/EEG av om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om social trygghet (direktivet om social trygghet),2 och rådets direktiv /613/EEG av om tillämp- ningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (direktivet om egen rörelse).3 I kommitténs uppdrag ingår även att följa arbetet inom Europeiska unionen (EU) med att se över likabehandlingsdirektivet. Detta arbete slutfördes genom och rådets direktiv /73/EG av om ändring av likabehandl- 1EGT L 39, , s. 40 (Celex 31976L0207), svensk specialutgåva område 5, volym 1, s. 191. 2EGT L 6, 10.1.1979, s. 24 (Celex 31979L0007), svensk specialutgåva område 5, volym 2, s. 111. 3EGT L 359, 19.12.1986, s. 56 (Celex 31986L0613), svensk specialutgåva område 6, volym 2, s. 133. Kommitténs uppdrag och utgångspunkter ingsdirektivet.4 Direktivet offentliggjordes i dåvarande Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT) . Det trädde i kraft . Ändringarna i likabehandlingsdirektivet skall vara genomförda i medlemsstaterna . Enligt tilläggsdirektiven skall kommittén redovisa den del av uppdraget som avser genomförandet av likabehandlingsdirektivet, direktivet om social trygghet och direktivet om egen rörelse i ett delbetänkande . I kommitténs uppdrag ingår även att överväga om lagstiftning mot diskriminering på grund av kön skall införas även på de andra områden som omfattas av rådets direktiv /43/EG5 än arbets- livsområdet och högskoleområdet. Till dessa områden hör tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder. Kommittédirektiven i sin helhet är bilaga 1 och 2. Detta delbetänkande innehåller våra förslag till hur de tre nämnda EG-direktiven om könsdiskriminering – likabehandlings- direktivet, direktivet om social trygghet och direktivet om egen rörelse – skall genomföras i . Vi behandlar dessutom nu också könsdiskriminering i fråga om varor, tjänster och bostäder. Härmed har vi fullgjort en del av det omfattande uppdrag vi fått av regeringen. De återstående delarna av vårt uppdrag – inklusive bl.a. de viktiga frågorna att överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och sam- hällsområden och att överväga en samordning eller sammanslagning av några av eller samtliga av , Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering, Ombudsmannen mot diskrimi- nering på grund av sexuell läggning och – kommer att behandlas . I övervägandena rörande ombuds- männen skall vi även i tillämpliga delar inkludera Barnombudsman- 4Europaparlamentets och rådets direktiv /73/EG av om ändring av rådets direktiv /207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor, EGT L 269, 5.10.2002, s. 15 (Celex 32002L0073). 5Rådets direktiv /43/EG av om genomförandet av principen om lika- behandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung, EGT L 180, , s. 22 (Celex 32000L0043). Kommitténs uppdrag och utgångspunkter Enligt kommittédirektiven skall vårt uppdrag slutligt redovisas . I delbetänkandet har vi valt den lagtekniska lösningen att placera de nya eller ändrade regler vi föreslår i de befintliga lagarna jäm- ställdhetslagen (1991:433), lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan och lagen (2003:307) om förbud mot diskri- minering. Det är en öppen fråga om dessa lagar skall finnas kvar som särskilda lagar eller om de kommer att ingå i en samman- hållen lagstiftning mot diskriminering. I avvaktan på vår prövning av den frågan finns dock nu knappast något annat alternativ än att komplettera och justera den existerande regleringen. 1.3Ett lika skydd för alla diskrimineringsgrunder I detta delbetänkande behandlas diskrimineringsgrunden kön men vårt arbete omfattar även diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörig- het, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning, funktions- hinder och ålder. En utgångspunkt för vårt arbete är att skyddet mot diskriminering skall vara så lika som möjligt för olika diskrimi- neringsgrunder. genomfördes två EG-direktiv om diskriminering i svensk rätt.6 Det ena direktivet 2000/43/EG handlar om diskrimi- nering på grund av ras eller etniskt ursprung (direktivet mot etnisk diskriminering) och det andra direktivet 2000/78/EG handlar om diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshin- der, sexuell läggning och ålder (arbetslivsdirektivet).7 Direktiven antogs med stöd av artikel 13 EG-fördraget varför de ibland också kallas för artikel 13-direktiven. För att genomföra direktiven gjordes ändringar arbets- rättsliga diskrimineringslagar8 och i lagen (2001:1286) om likabe- handling av studenter i högskolan. Vidare infördes lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. I den nya lagen gäller diskrimine- ringsförbud för diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder i 2002/03:65, bet. 2002/03:AU7, rskr. 2002/03:207. 7Rådets direktiv /78/EG av om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet, EGT L 303, 2.12.2000, s. 16 (Celex 32000L0078) och rättelse av rubriken i EGT L 2, , s. 42 (Celex 32000L0078R/01/). 8Lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörig- het, religion eller annan trosuppfattning, lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder och lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. Kommitténs uppdrag och utgångspunkter fråga om arbetsmarknadspolitisk verksamhet, start eller bedrivande av näringsverksamhet, yrkesutövning, medlemskap, medverkan och medlemsförmåner i arbetstagarorganisationer, arbetsgivarorganisa- tioner och yrkesorganisationer och yrkesmässigt tillhandahållande av varor, tjänster och bostäder. För diskrimineringsgrunderna etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning gäller dessutom diskrimineringsförbud i fråga om , färdtjänst, riksfärd- tjänst och bostadsanpassningsbidrag, socialförsäkringen och an- slutande bidragssystem, arbetslöshetsförsäkringen och hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet. Våra förslag till ändringar av jämställdhetslagen, lagen om lika- behandling av studenter i högskolan och lagen om förbud mot dis- kriminering innebär att skyddet mot könsdiskriminering utvidgas på i huvudsak motsvarande sätt. Vi föreslår nu kompletteringar och justeringar av det befintliga skyddet mot könsdiskriminering i arbetslivet i jämställdhetslagen och i högskolan i lagen om likabehandling av studenter i högskolan. Därutöver kommer genom våra förslag till ändring av lagen om för- bud mot diskriminering skydd mot könsdiskriminering att gälla inom helt nya samhällsområden. Till dessa nya samhällsområden hör ar- betsmarknadspolitisk verksamhet, start och bedrivande av närings- verksamhet, yrkesutövning, medlemskap, medverkan och medlems- förmåner i arbetstagarorganisationer, arbetsgivarorganisationer och yrkesorganisationer, yrkesmässigt tillhandahållande av varor, tjänster och bostäder, socialförsäkringen och anslutande bidragssystem samt arbetslöshetsförsäkringen. De enda områden som omfattas av lagen om förbud mot diskriminering och där vi inte nu föreslår ett ut- vidgat skydd mot könsdiskriminering är , färdtjänst, riksfärdtjänst och bostadsanpassningsbidrag samt hälso- och sjuk- vård och annan medicinsk verksamhet. Vi återkommer till dessa områden i vårt slutbetänkande. Det kan dock redan här nämnas att regeringen beslutade att ge i upp- drag att tillsammans med berörda myndigheter analysera och redo- visa könsskillnader inom och hälso- och sjukvårdens verksamhetsområden. Uppdraget innebär att skall identifiera problemområden rörande jämställdhet inom och hälso- och sjukvården och lämna förslag till åtgärder som kan bidra till att stärka jämställdheten inom dessa verksamheter.9 Social- styrelsen har redovisat uppdraget i två rapporter 9 Dnr S2002/4751/HS. Kommitténs uppdrag och utgångspunkter – Könsperspektiv på och Jämställd vård – Könsperspektiv på hälso- och sjukvården. Regeringen har också uppdragit åt att kartlägga i vilka situationer och i vilka ärenden en persons sexuella läggning kan ha betydelse för bemötandet inom . Kartlägg- ningen skall även omfatta de åtgärder som själv vid- tagit t.ex. i form av upprättandet av handlingsplaner och utbild- ningsinsatser. skall även lämna förslag till vilka åt- gärder som kan behöva vidtas. Uppdraget skall utföras i samråd med Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och berörda intresseorganisationer och skall slutligt redovisas senast den 1 juli 2004.10 1.4Ett skydd för mänskliga rättigheter Förbud mot diskriminering finns genomgående i konventioner och andra instrument om mänskliga rättigheter. Enligt artikel 2 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är envar be- rättigad till alla de fri- och rättigheter som omfattas av förklaringen utan åtskillnad av något slag såsom ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt. Förbud mot diskriminering finns också i artikel 2.1 och 26 i FN:s konvention om medborger- liga och politiska rättigheter, artikel 2.2 i FN:s konvention om eko- nomiska, sociala och kulturella rättigheter, i FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, i FN:s konven- tion om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, i Inter- nationella arbetsorganisationen () konvention (nr 111) om dis- kriminering i fråga om anställning och yrkesutövning och i artikel 14 i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Europeiska Unionen (EU) bygger på principen om respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Detta framgår av artikel 6.1 i Fördraget om Europeiska unionen (Unions- fördraget eller ). Enligt artikel 6.2 skall unionen som allmänna principer för gemenskapsrätten respektera de grund- läggande rättigheterna såsom de garanteras i . Europeiska gemenskapernas domstol () har för- klarat att mänskliga rättigheter utgör en integrerad del av de all- 10 Dnr S2003/7462/ST. Kommitténs uppdrag och utgångspunkter männa rättsprinciper vars upprätthållande domstolen skall säkerställa och att skyddet för mänskliga rättigheter även innefattar rättig- heterna i . Till de grundläggande mänskliga rättigheterna hör avskaffandet av könsdiskriminering.11 Genom artikel 13 EG-fördraget kan rådet, inom ramen för de befogenheter som fördraget ger gemenskapen, vidta lämpliga åt- gärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Enligt artikel 21.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (EU-stadgan) är all diskrimine- ring på grund av bl.a. kön förbjuden. överlämnade regeringen en skrivelse till om en treårig nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna.12 I handlingsplanen anges att skyddet mot diskrimi- nering är en av hörnstenarna i arbetet för de mänskliga rättigheterna och att det är en prioriterad fråga (s. 9 och 39). Regeringen har i propositionen Ett utvidgat skydd mot diskrimi- nering13 med förslag till hur direktivet mot etnisk diskriminering och arbetslivsdirektivet skulle genomföras angett bl.a. följande. Regeringens principiella utgångspunkt för lagstiftningen till skydd mot diskriminering är att skyddet mot diskriminering i grunden är en fråga om mänskliga rättigheter. Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter. Alla skall ha lika möjligheter att mötas och bedömas utifrån sina egna individuella egenskaper och förutsättningar. Ett sam- hälle som slår vakt om alla människors lika värde är ett samhälle som ger alla möjligheter att utvecklas efter sin egen förmåga och sina egna val. Diskrimineringslagstiftningen syftar till att värna principen om alla människors lika värde och allas rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. Ytterst är lagstiftningen ett uttryck för det fria, demokra- tiska samhället och de värderingar som ligger till grund för samhälls- ordningen. Vi konstaterar att diskriminering utgör ett brott mot grundläggande mänskliga rättigheter. Ett sätt att motverka diskriminering och där- med verka för grundläggande mänskliga rättigheter är genom lagstift- ning. I detta delbetänkande föreslås sådana åtgärder i fråga om köns- diskriminering. Våra förslag till lagstiftning framgår av kapitel 3–6. 11Jfr t.ex. mål 149/77 mot Anonyme Belge de Navigation Aérienne SABENA, 1978, s. 1365 (Celex 61977J0149), svensk specialutgåva IV, s. 127. 12Regeringens skrivelse 2001/02:83 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna. 2002/03:65 s. 61. 2Internationella åtaganden och gällande rätt I detta kapitel redogör vi kortfattat för några av de internationella konventioner om bl.a. könsdiskriminering som har ratifice- rat och därmed förpliktat sig att efterleva. I egenskap av konven- tionsstat är skyldigt att lämna rapporter till de olika kom- mittéer som övervakar att konventionerna efterlevs. Enligt vissa av konventionerna finns dessutom möjlighet för enskilda att direkt vända sig till den övervakande kommittén med klagomål och få sin sak prövad. Ett grundläggande krav är dock att alla inhemska rätts- medel först har uttömts. I detta kapitel redovisar vi också kortfattat några EG-rättsliga bestämmelser som har betydelse för frågan om bl.a. könsdiskriminering. Slutligen i kapitlet redogör vi övergripande för nationella lagar och andra bestämmelser som kan åberopas till skydd mot könsdiskriminering. Dit hör inte lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. Eftersom våra förslag omfattar ändringar av den lagen har vi dock valt att redogöra för den redan här fast den inte är gällande rätt i fråga om könsdiskrimine- ring. om medborgerliga och politiska rättigheter ratificerade om medbor- gerliga och politiska rättigheter.1 Enligt artikel 2.1 i konventionen förpliktar sig varje konventionsstat att respektera och att tillför- säkra envar, som befinner sig inom dess område och är underkastad dess jurisdiktion, de i konventionen inskrivna rättigheterna utan åtskillnad av något slag, såsom på grund av ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan åskådning, nationell eller social här- komst, egendom, börd eller ställning i övrigt. 1 International Covenant on Civil and Political Rights (ICCPR). Internationella åtaganden och gällande rätt derna är inte uttömmande angivna.