sou · GSB3111 · 2005-01-01 00:00:00 — Överklagandet skall ges in till och vara nämnden till handa tidigast dagen efter valdagen och senast efter det att resultatet av valet offentliggjorts enligt 32 eller 32 a §. 22Senaste lydelse 2004:538. 23Senaste lydelse 2004:538. prövning av överklaganden som prövning av överklaganden som avses i denna paragraf får avses i denna paragraf får grunder som anges i 19 kap. 18 grunder som anges i 15 kap. 13 eller 19 § vallagen (1997:157). och 14 §§ vallagen (2005:000). Denna lag träder i kraft . 1.7Förslag till lag om ändring i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar skall ha följande lydelse. Om folkomröstning skall äga Om folkomröstning skall äga rum med ett allmänt rum med ett allmänt val eller en nationell folk- val eller en nationell folk- omröstning, kan de som anser omröstning, kan de som anser skriftligen begära att upp- skriftligen begära att upp- 11–14 §§ och 7 §§ samt 15 kap. (1997:157) skall då tillämpas. 3 § 2, 5 §, 6 § första stycket 1 och andra stycket samt 9 § vallagen (2005:000) skall då tillämpas. I annat fall skall de som anser att röstlängden innehåller felaktiga uppgifter om dem skriftligen begära hos den kommun eller det landsting som ansvarar för omröstningen att uppgifterna rättas. Det som inträffat senare än före valdagen får inte ligga till grund för rättelse enligt denna paragraf. Denna lag träder i kraft . 24 Senaste lydelse 2002:250. 1.8Förslag till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltning- ens folkbokföringsverksamhet Härigenom föreskrivs att det i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokförings- verksamhet skall införas en ny paragraf, 5 a §, av följande lydelse. En anmälan om adress från svenska medborgare som inte är folkbokförda i landet skall anses också som en anmälan om att tas upp i röstlängd, om anmälan görs Denna lag träder i kraft . 1.9Förslag till lag om upphävande av lagen (1994:1064) om folkomröstning om EU- medlemskap Härigenom föreskrivs att lagen (1994:1064) om folkomröstning om EU-medlemskap skall upphöra att gälla vid utgången av . 1.10Förslag till lag om upphävande av lagen (1994:1650) om val av företrädare för i Härigenom föreskrivs att lagen (1994:1650) om val av företrädare för i skall upphöra att gälla vid utgången av . 1.11Förslag till lag om upphävande av lagen (2003:83) om folkomröstning om införande av euron Härigenom föreskrivs att lagen (2003:83) om folkomröstning om införande av euron skall upphöra att gälla vid utgången av . Kommitténs uppgift enligt direktiven har varit att se över bestämmelserna i vallagen och lämna förslag till en ny lag. Lagen skall innehålla de grundläggande reglerna om valförfarandet. Kompletterande valtekniska föreskrifter skall kunna meddelas av regeringen och . I uppgiften har också ingått att föreslå hur ansvaret för den s.k. institutionsröstningen kan föras över till kommunerna, överväga om tiden nu är mogen för att samla hela det lokala ansvaret för genomförande av val hos kommunerna, se över systemet med budröstning och överväga om säkerheten i något eller några avseenden bör förstärkas, ta ställning till om brevröstningen skall finnas kvar och i förekommande fall arbeta in bestämmelserna om brevröstning i den nya vallagen, pröva frågan om proportionaliteten i valen till kommunfull- mäktige, ta upp frågan om offentliga valförberedelser, och överväga i vilken utsträckning elektroniska förfaranden bör införas vid röstning i röstningslokal. Ytterligare uppgifter har varit att pröva om vallokaler alltid skall öppna redan kl. 8, pröva om inte samma regler för identitets- kontroll bör gälla oavsett var en väljare röster, göra en översyn av reglerna om rättelse i röstlängd såvitt avser utlandssvenskar samt lämna förslag om hur man till följd av fastighetsbildningsåtgärder efter ett redan fattat beslut om indelning i valdistrikt skall kunna undvika att antalet röstberättigade i valdistriktet kan bli för många eller för få. Utöver vad som sagts har kommittén haft mandat att överväga även andra bestämmelser som reglerar genomförandet av val och – inom ramen för de grundläggande principer som bär upp valsystemet – lämna de förslag till förändringar som kommittén anser vara befogade. har i sitt betänkande 2003/04:KU13 och regeringsbildning behandlat motioner från allmänna motions- tiden och 2003 som rör frågor om bl.a. val. Utskottet har ansett att samtliga dessa motioner bör avslås med hänvisning till kommitténs pågående utredningsarbete. Kommittén har mot denna bakgrund valt att närmare överväga de frågor om genomförande av val som aktualiserats genom dessa motioner. Kommittén har sålunda även tagit ställning till ett antal frågor rörande informationsinsatser avseende valsystemet, åtgärder för att öka valdeltagandet, valsedlarnas utformning och innehåll m.m., funktionshindrades möjlighet att utöva sin rösträtt, distribution av valsedlar, skydd mot ofrivillig kandidatur, vallokaler med religiös prägel, rätten att kandidera i flera valkretsar i riksdagsval, registrering av partibeteckning, och Vidare har kommittén med anledningen av en skrivelse från tagit ställning till dels frågan om ett utökat statlig kostnadsansvar för valsedlar till de kommunala valen, dels frågan om ett utökat distributionsansvar för valsedlar till röstnings- lokalerna i de kommunala valen. Kommittén har också med anledning av en fråga i (2003/04:676) övervägt möjlig- heten för valadministrationen att i röstningslokaler tillhandahålla mer än en namnvalsedel per parti till Europaparlamentsvalet. Regeringens direktiv (dir. 2003:37) återges i sin helhet i bilaga 1. En huvudfråga för kommittén har varit att ta ställning till var ansvaret för förtidsröstningen och den s.k. institutionsröstningen skall ligga. Kommittén har i denna del, genom sin ordförande och sekreterare, fört samtal med företrädare för valnämnderna i ett tiotal kommuner, bl.a. i Stockolm, , , och , i syfte att få en närmare inblick i kommunernas förutsättningar att ta över ansvaret för förtidsröstningen. Samtal har också förts med företrädare för . Kommittén har vidare haft fortlöpande kontakter med . synpunkter i denna fråga har i huvudsak delgetts kommittén genom experten . Företrädare för har för kommittén presenterat statistik- och andra faktauppgifter om poströstningen samt närmare redogjort för hur denna planeras och genomförs samt för Postens syn på sin framtida roll i val. I samband därmed har också olika frågor i anslutning till lantbrevbärarnas funktion som bud vid förtidsröstning aktualiserats och belysts. Vidare har företrädare för för kommittén presenterat resultatet av en enkät om hur kommunerna ser på frågan om ett samlat lokalt ansvar för genomförande av val. Kommittén har också tagit del av fil. rapport poströstare (vid , 2003). Därutöver har företrädare för och för kommitténs ordförande och sekreterare ytterligare belyst de frågor som aktualiseras vid en förändring av det lokala ansvaret för genomförande av val. Parallellt med kommitténs arbete har frågan om den framtida post- och kassaservicen utretts av Post- och kassaserviceutred- ningen (N 2003:09). Kommittén har fortlöpande informerat sig om utredningens arbete. föreslog utredningen att lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice skall upphöra att gälla och att en avveckling av kassaservicetjänsterna skall inledas (SOU 2004:52). Förlaget bereds i . En proposition i frågan kan väntas . Kommittén har beaktat de överväganden och slutsatser som redovisas av utredningen. I ett pressmeddelande har kommittén offentliggjort sitt ställningstagande i frågan om ett samlat lokalt ansvar för genomförande av val (se kap. 4). Kommittén har vidare analyserat genomförandet av brevröst- ningen vid val samt folkomröstning. Kommittén har i en framställning till regeringen begärt att giltighetstiden för lagen om brevröstning i vissa fall skulle förlängas till utgången av . Så har också skett. Till belysning av frågan om i vilken utsträckning elektroniska förfaranden bör införas vid röstning i röstningslokal har före- trädare för en inom upprättad arbetsgrupp för IT och demokrati närmare redovisat för kommittén vilka nationella och internationella erfarenheter som finns på området. Kommittén har vidare genomfört ett seminarium om e-röstning med inriktning på teknik och säkerhet. I seminariet har deltagit forskare från (), och . (, och i nu nämnd ordning). Parallellt med kommitténs uppdrag har frågan om en gemensam standard för elektronisk röstning behandlats inom . Kommittén har så långt möjligt beaktat utvecklingen på detta område. En rekommendation för elektronisk röstning har antagits av så sent som . Kommittén har också i anslutning till frågan om ny teknik i valförfarandet haft kontakter med företrädare för och . Kommitténs ordförande och sekreterare har vidare uppvaktats av till belysning av bl.a. frågor om rätt till fria valsedlar och rätt att få valsedlarna utlagda i röstningslokaler. Vidare har en sådan uppvaktning gjorts av i Världen till belysning av bl.a. frågan om tiden för förtidsröstning. I samband med arbetet med att ta fram ett förslag till en ny vallag har kommittén uppmärksammat ett antal numera obsoleta lagar, som bör upphävas. Det rör sig om lagen (1994:1064) om folkomröstning om EU-medlemskap, lagen (1994:1650) om val av företrädare för i och lagen (2003:83) om folkomröstning om införandet av euron. Kommittén föreslår således att dessa upphävs. 2 Huvuddragen i valförfarandet Vissa grundläggande bestämmelser om val finns i regeringsformen och kommunallagen (1991:900). För val till finns det bestämmelser i rådets akt (fogad till rådets beslut 76/787 av ) om allmänna och direkta val till Europa- parlamentet (valrättsakten) samt i rådets direktiv /109/EG av om individuella arrangemang angående unionsmedborgarnas rösträtt och valbarhet. I vallagen finns bestämmelser om genomförande av val till , landstings- och kommunfullmäktige samt Europa- parlamentet. Vid sådana val röstar väljarna på ett parti och har möjlighet att avge en särskild personröst. Ordinarie val till och ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige hålls och på . Valdag är den tredje söndagen . är central valmyndighet och ansvarar centralt för förberedelserna och genomförandet av de allmänna valen. På regional nivå ansvarar länsstyrelserna för valen och på lokal nivå är det kommunerna genom valnämnderna som är ansvariga. är sista instans för överklagande av val. Nämnden är också sista instans för överklagande av en del andra beslut som rör valförfarandet. Valkretsar, valdistrikt och valkretsmandat För val skall det finnas valkretsar. En valkrets är ett geografiskt avgränsat område för vilket det skall väljas ledamöter till den beslutande församling som valet gäller. Vid val till är landet indelat i 29 valkretsar. Vid val till är varje landsting indelat i valkretsar. Som huvudregel omfattar dessa en eller flera kommuner. Vid val till kommunfullmäktige är huvudregeln att varje kommun är en valkrets. Om kommunen har fler än 6 000 röstberättigade, får den delas in i valkretsar. Om antalet röstberättigade överstiger 24 000 personer eller om det för kommunen skall utses minst 51 fullmäktige, skall kommunen delas in i valkretsar. För val till utgör landet en valkrets. Varje kommun skall delas in i valdistrikt. Ett valdistrikt är ett geografiskt avgränsat röstningsområde. För varje fastighet skall samtliga röstberättigade hänföras till samma valdistrikt. Om en kommun har fler än en valkrets för val till kommunfullmäktige, skall varje sådan krets omfatta ett eller flera valdistrikt. Ett valdistrikt bör normalt omfatta 1 200–2 000 personer som har rösträtt. Ett valdistrikt bör inte omfatta färre än 300 eller fler än 2 000 som har rösträtt. beslutar – på förslag av fullmäktige i kommunen – om kommunens indelning i valdistrikt. får också om det behövs självmant besluta om kommunens indelningen i valdistrikt. består av 349 ledamöter. De 349 mandaten består av 310 fasta valkretsmandat och 39 utjämningsmandat. Valmyndig- heten beslutar hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Mandaten i består av fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat. beslutar hur många mandat fullmäktige skall ha. beslutar hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Samtliga mandat i kommunfullmäktige är fasta mandat. Kommunfullmäktige beslutar hur många mandat som fullmäktige skall ha. Är en kommun indelad i valkretsar beslutar hur många mandat som varje valkrets skall ha. Valen till samt till, landstings- och kommunfullmäktige är proportionella. Detta innebär att partierna får en representation i den församling valet gäller som i princip motsvarar deras andel av Vid riksdagsval tillämpas ett riksproportionellt valsystem vid fördelningen av mandaten. Även vid landstingsval tillämpas motsvarande system. I båda fallen uppnås proportionaliteten genom en kombination av fasta mandat och utjämningsmandat. Principen om riksproportionalitet eller landstingsproportionalitet är emellertid inte helt genomförd. För att förhindra en långtgående partisplittring har vid båda valen införts spärrar mot småpartier. I riksdagsvalet får endast partier som har fått av rösterna i hela landet delta i mandatfördelningen. Parti med färre röster får dock delta i fördelningen av fasta valkretsmandat i den valkrets där partiet har fått av rösterna. I landstingsvalet får endast partier som har fått av rösterna i hela delta i mandatfördelningen Vid kommunalvalen förekommer inga utjämningsmandat. Det finns inte heller någon småpartispärr. Genom registrering av partibeteckning och anmälan av kandidater kan en partibeteckning få ett visst skydd i val. Skyddet innebär att någon förväxlingsbar partibeteckning inte får registreras. Registreringen innebär också ett skydd mot illojal användning av en partibeteckning vid val. Skyddet består i att sådana namn som skrivits till eller som inte avser någon av de kandidater som partiet anmält till valet skall anses obefintliga om de förekommer på valsedlar för partiet. Registrering av partibeteckning är frivillig. Ordningen för partiernas nominering av kandidater till de allmänna valen är inte reglerad. Det ger väljarna möjlighet att på valsedeln ta upp vilken partibeteckning och vilka kandidater de vill (den s.k. fria nomineringsrätten). tillhandahåller de valsedlar som skall användas vid val. Valsedlarna skall vara lika till storlek och material. För val till används gula, för val till blå och för val till kommunfullmäktige vita valsedlar. För val till Europa- parlamentet används också vita valsedlar. På valsedeln skall finnas en partibeteckning. Den bör dessutom innehålla namn på en eller flera kandidater, en valkretsbeteckning som visar för vilken valkrets valsedeln är avsedd, en valbeteckning som visar för vilket val valsedeln gäller, och uppgift om det parti som valsedeln gäller för har registrerat sin partibeckning och anmält kandidater. På valsedlar som innehåller kandidatnamn bör varje kandidat identifieras på ett sådant sätt att det klart framgår vem som avses. Namnen skall vidare förses med nummer och tas upp i nummer- ordning under varandra. Intill varje kandidatnamn skall det finnas ett markerat utrymme där en väljare kan lämna en särskild personröst genom en markering. Skriver en väljare till ett kandidatnamn på en valsedel för ett parti som inte registrerat sin partibeteckning eller anmält kandidater anses väljaren ha lämnat en särskild personröst för namnet. Har flera kandidatnamn skrivits till anses väljaren ha lämnat en personröst för det första namnet. Den som finns på en valsedel behöver inte godkänna att han eller hon har förts upp på valsedeln. Det registreringsförfarande som tillämpas för att ett parti skall kunna få skydd för sin parti- beteckning vid val förutsätter dock att de kandidater som partiet anmält skriftligen skall förklara att de gett partiet tillstånd att anmäla dem. Den centrala valmyndigheten förser på beställning varje parti med valsedlar till det antal partiet önskar. Leverans sker i princip bara om beställaren betalar i förskott. Undantag görs i de fall partiet har rätt att få kostnadsfria valsedlar. I varje röstningslokal skall väljarna för varje val ha tillgång till partivalsedlar för val till samt landstings- och kommunfullmäktige för varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet, partivalsedlar för val till för varje parti som vid något av de två senaste parlamentsvalen har fått av rösterna i hela landet eller namnvalsedlar om partiet deltar med endast en valsedel, Det ankommer på valförrättarna och röstmottagarna att se till att valsedlar finns utlagda i röstningslokalerna. De partier som deltar i valen får också lägga ut sina valsedlar i röstningslokalerna. I röstningslokaler som inrättas av utlands- myndigheter får dock partierna bara lägga ut partivalsedlar. Framställning av röstlängder och röstkort Om en person har rösträtt eller är valbar avgörs av uppgifterna i röstlängden. När det skall hållas val upprättar en röstlängd för varje valdistrikt. Ambitionen är att så många som möjligt av dem som på valdagen faktiskt uppfyller kraven för rösträtt också skall vara upptagna i röstlängden och därmed få delta i valet. Av praktiska skäl måste emellertid röstlängden bygga på förhållanden som är kända före valdagen. Uppgifterna i folkbokföringsdatabasen och i fastighetsregistret före valdagen (den s.k. kvalifikationsdagen) ligger till grund för uppgifterna i röstlängderna. Svenska medborgare som inte har varit folkbokförda i landet under de åren skall tas upp i en röstlängd bara om de senast före valdagen skriftligen anmäler sig. Den som har gjort en sådan anmälan skall tas upp i röstlängd för anmälan. Avges en röst från en person som inte tagits upp i en röstlängd men som i övrigt uppfyller kraven för rösträtt, skall den avgivna rösten anses som en anmälan. Unionsmedborgare som vill utöva sin rösträtt vid val till Europa- parlamentet skall senast före valdagen skriftligen hos anmäla sin önskan om att tas upp i röstlängd. För var och en som finns i röstlängden upprättas ett röstkort. Röstkortet skall innehålla uppgift om väljarens namn och nummer i röstlängden, och vilka val väljaren får delta i. Röstkortet skall också innehålla uppgifter om väljarens valdistrikt och i vilken vallokal han eller hon skall rösta på valdagen. Den som anser att röstlängden innehåller felaktiga uppgifter om dem kan dagar före valdagen skriftligen begära att uppgifterna rättas. Detta gäller också dem som anser sig vara felaktigt uteslutna ur röstlängden. Det som hänt senare än (kvalifikationsdagen) före valdagen får inte läggas till grund för rättelse. Frågor om rättelse prövas av . Vad som sagts gäller dock inte om en röst lämnas av en svensk medborgare som inte är folkbokförd i landet och som inte finns upptagen i röstlängden. I ett sådant fall skall den centrala valmyndigheten genast rätta röstlängden om rösten har kommit in till myndigheten senast valdagen. Röstning kan ske både inom och utom landet. I första hand sker det i vallokal på valdagen. Andra alternativ är röstning på postkontor och vid särskilt röstmottagningsställe. Röstning kan också ske genom bud eller lantbrevbärare. Väljare som vistas utomlands kan rösta hos svensk utlandsmyndighet eller brevrösta. Röstning kan anordnas i följande röstningslokaler inom landet: Posten AB:s postkontor, och Särskilda röstmottagningsställen kan anordnas vid sjukhus, ålder- domshem, kriminalvårdsanstalter eller liknande vårdinrättningar (s.k. institutionsröstning). Särskilda ställen för röstmottagning kan också anordnas på annan plats utanför vallokal eller vårdinrättning och vårdanstalt. Ett sådant mottagningsställe kan vara ambulerande i den meningen att det kan befinna sig på olika platser (s.k. ambulerande röstmottagning). I vallokalerna skall det vara möjligt att rösta på valdagen mellan och 20. Om väljarna i distriktet ändå får tillräckligt bra möjligheter att rösta, får begränsas. Vid val till Europa- parlamentet måste dock en vallokal vara öppen till . På de postkontor där röstmottagning anordnas skall det vid ordinarie val till och till landstings- och kommun- fullmäktige vara möjligt att rösta under hela den tid då postkontoret är öppet för allmänheten. Denna tid får begränsas. Det skall dock alltid vara möjligt att rösta då ett sådant postkontor är öppet för allmänheten. På valdagen skall de postkontor där röstmottagning anordnas vara öppna för röstningen och . Institutionsröstning kan ske från och med den sjunde dagen före valdagen till och med valdagen. Röstning vid ett ambulerande röstmottagningsställe kan ske bara på valdagen. Ett sådant röstmottagningsställe skall vara öppet för röstning . Mottagningsstället bör var öppet och . Kommunen ansvarar för att det i kommunen finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler för röstning på valdagen. Grundtanken i vallagen är att det skall finnas en vallokal i varje valdistrikt i kommunen. beslutar om kommunens indelning i valdistrikt, som regel på förslag av fullmäktige i kommunen och i särskilda fall efter samråd med valnämnden. har det övergripande ansvaret för när röstning får pågå i en vallokal. Huvudregeln är att en vallokal skall hållas öppen för röstning mellan och 20. får bestämma att vallokalen i ett visst distrikt skall vara öppen för röstning , om väljarna i distriktet ändå får tillräckligt bra möjligheter att rösta. utser dem som skall vara valförrättare i varje valdistrikt. bestämmer efter samråd med på vilka postkontor röstmottagning skall anordnas. utser dem som skall vara röstmottagare på postkontor. har det centrala ansvaret för institutions- röstningen och den ambulerande röstmottagningen. Myndigheten bestämmer i vilken utsträckning det skall inrättas särskilda röstmottagningsställen vid institutioner och som ambulerande röstmottagning. får delegera rätten att besluta om att inrätta särskild röstmottagning på institutioner och som ambulerande röstmottagning till någon annan. Myndigheten bestämmer vem som skall ha hand om den särskilda röstmottag- ningen. Det kan vara valnämnd, eller någon annan. Den särskilda röstmottagningen svarar i stort mot vad som gäller vid poströstning. utser röstmottagare på de särskilda röst- mottagningsställena. Myndigheten får uppdra åt valnämnden eller någon annan att utse röstmottagare. Om en väljare vistas utomlands eller av någon annan anledning inte kan rösta på valdagen i sin vallokal får han eller hon rösta på postkontor. Omkring en tredjedel av samtliga röster är så kallade poströster. Institutionsröstningen har av tradition genomförts före valdagen på tillfälliga postkontor som inrättas vid olika vårdinrättningar eller vårdanstalter. anordnas sådan röstning också på valdagen och den kan anordnas inte bara av utan av annan, t.ex. valnämnden. Sedan Postverket ombildades till har blivit central förvaltningsmyndighet med ansvar för förtidsröstningen inom landet, dvs. för poströstningen och den s.k. institutionsröstningen. Detta ansvar låg tidigare helt hos . Det är också bakgrunden till att är hänvisad till att enbart använda sig av när det gäller annan röstmottagning än den som sker i Posten AB:s ordinarie lokaler (prop. 1996/97:70 s. 145). De närmare villkoren för utförandet av poströstningen regleras genom avtal mellan och . Röstningen går till på följande sätt. Väljarna skall för varje slag av val ta en valsedel för det parti de vill rösta på. Om de vill avge en särskild personröst skall de göra en markering för den kandidat som de helst vill se vald. Markeringen skall göras i den ruta som finns på valsedeln. Tillskrivna eller strukna kandidatnamn beaktas inte för partier som registrerat partibeteckning och anmält kandidater för valet. Väljarnas skall själva lägga in den valsedel de gjort i ordning i ett valkuvert för varje slag av val.