sou · GSB3125d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Till följd av att rivning sker så efter av- ställning kan dock den situationen inträffa att samtliga 12 svenska reaktorer är avställda, eller snart kommer att bli av- ställda, när det första kärnkraftverket rivs. Det finns då ingen möjlighet att låta de som konsumerar kärnkraftsel betala even- tuell kostnadseskalation. Ett sätt att reducera denna risk vore att riva ett av kärnkraftverken tidigt för att på så sätt få fram tillförlitligare kostnadsunderlag. Detta skulle dock i väntan på slutförvar ge extra kostnader för mellanlagring av radioaktivt rivningsavfall. 8.Tidpunkten för rivning av kärnkraftverk, byggande av inkaps- lingsanläggning och djupförvar verkar ännu inte ha utvärderats ekonomiskt. Liksom i andra länder är det oftare tekniska och politiska överväganden, samt lagstiftning, som har bestämt tidsplanen, än ekonomiska överväganden. Här kan det finnas möjlighet att finna en mer kostnadseffektiv tidsplan. 9.Om avkastningen på fonderade medel blir lägre än för- väntat motsvarar detta en kostnads- eskalation om för de delsystem som återstår att ta i drift, dvs. för SKB adm. FoU/FU, inkapslingsanläggning, rivning och djupförvar, eller en kostnadseskalation om för rivning eller för djupförvar års siffror. Så länge som förräntningen är tillräckligt hög kan dessutom kostnadseskalation teoretiskt sett bytas mot en senareläggning. Frågan är vad som är mest sannolikt, en lägre avkastning än förväntat under eller en ökning av kostnaden för rivning . är som det mycket långsiktiga projekt det är mycket känsligt för förändringar i förräntningen på fonderade medel. Detta är dock endast ett räkneexempel, ty effekten av sänkt förräntning och kostnadsöverdrag kan naturligtvis lika väl adderas som ta ut varandra. 10.Det är svårt att följa upp kostnadsprognoserna för de en- skilda delprojekten utifrån SKB:s årliga redovisningar. investeringar har omförts till drift och delprojekt har för- ändrats. Det skulle vara betydligt enklare att följa upp kost- nadsutvecklingen för kärnavfallsprojektets delprojekt om SKB i sina årliga rapporter ställde föregående års prognos mot årets och i fotnoter gav förklaring till eventuella förändringar i del- projekten och deras kostnader. 11.Sedan det svenska systemet utformades har förutsättningarna dels för staten att utöva kontroll, dels för SKB att göra långsiktiga prognoser delvis förändrats och detta verkar inte riktigt ha uppmärksammats. För det första är det tveksamt om man numera fortfarande kan utgå ifrån priser och lönestrukturen på den svenska marknaden när man gör prognoser över de närmaste 10–20 åren. Lönestrukturen kommer förmodligen att anpassa sig till vad som gäller inom EU vilket kan ha konsekvenser för de framtida kostnaderna för rivning, uppförande och drift av slutförvar. Det vore önskvärt att analysera vad en sådan harmonisering till prisnivån inom EU skulle kunna komma att betyda för kärnavfallsprojektets kostnader, för att på så sätt reducera den osäkerhet som denna utveckling har skapat med avseende på SKB:s kostnadsprognoser. För det andra håller statens möjlighet att utöva effektiv kontroll på att förändras. När det svenska systemet skapades var ett svenskägt bolag med några sydsvenska kommuner som huvudägare, och ett statligt verk. är utlandsägt och ett bolag som kan komma att börsintroduceras. Statens insyn och möjlighet att på- verka kärnkraftsinnehavarna har därmed minskat. Detta och upp- lösandet av national-staten påverkar förutsättningarna för att utöva kontroll via samråd, en modell som i och för sig varit mycket fram- gångsrik och förmodligen bidragit till att hålla nere kostnaderna för förändringar, men vars förutsättningar delvis håller på att eroderas. Eftersom samrådsmodellen har varit framgångsrik har det inte för ett litet land som funnits anledning att ta kostnaderna för att bättre separera utförare och kontrollorgan, och tillskapa kontrollorgan som har resurser att oberoende av utförarna göra egna utvärderingar. Möjligen kan även detta vara en sak som kommer att förändras på 10–i och med att nu- mera är en del av EU. 12.Sverige var tidigt ute med att reglera organisation och finansie- ring av kärnkraftens restprodukter. En utgångspunkt var att det är kärnkraftsbolagen som ska ha det samlade tekniska och fi- nansiella ansvaret för hantering och förvaring av kärnkraftens restprodukter, samt att den som brukar kärnkraftsproduktio- nen också ska stå för kostnaderna för denna produktion. Kost- naderna för dagens produktion av kärnkraftsel ska inte få be- lasta framtida generationer. Problemet med kärnkraftens radioaktiva restprodukter rymmer både en teknisk och en ekonomisk del. Det tekniska problemet handlar om att utforma bra tekniska lösningar för rivning av kärn- kraftverk och omhändertagande av kärnkraftens restprodukter. Denna uppgift ligger på kärnkraftinnehavarna och deras sam- verkansbolag . Verksamheten övervakas av bl.a. SKI och SSI. En viktig fråga har varit att inte bara finna en teknisk bra lösning utan att även finna en lösning som kan förankras i samverkans- processen och vinna den acceptans som är nödvändig för att pro- jektet ska kunna genomföras. Det ekonomiska problemet handlar om att se till att den som brukar kärnkraftsproduktionen också ska stå för kostnaderna för denna produktion. Kostnaderna för dagens produktion av kärnkraftsel ska inte få belasta framtida generationer. Rent admi- nistrativt kan problemet delas upp i två delar dels förvaltning av fonderade medel, dels bestämning och användning av avgifter. Be- stämning av kostnader förutsätter att det finns en teknisk lösning att räkna på. Hitintills har bestämning av kostnader haft betydligt lägre prioritet än såväl teknik som fondering. Det är sant att eventuell framtida kostnadseskalation kan genom senareläggning om förräntningen på fonderade medel är högre än prisutvecklingen för de åtgärder som ska utföras, men endast en korrekt skattning av kostnaderna kan garantera att det är konsumenterna av kärnkraftsel som också får betala kostnaderna för kärnkraftens restprodukter. Det finns inget annat sätt att uppfylla denna målsättning. Fonderade medels förräntning ägnas i det nuvarande systemet betydligt större vikt, än avgiftens storlek. Man tycks tänka att man kan klara eventuella kostnadsökningar genom att placera fonderade medel tillgångar med högre risk. Man bör dock här uppmärksamma att man inte kan erhålla högre avkastning på fonderade medel utan att acceptera en högre risknivå för gjorda placeringar. Mot bak- grund härav ger myndigheterna väldig låg prioritet åt att granska prognoserna för kärnavfallsprojektets framtida kostnader. Granskningen av dessa kostnader låg tidigare på kärnbränsle (NAK), men sorterar nu under en av SKI:s tre avdelningar, Avdelningen för kärnavfallssäkerhet, K-avdelningen, där kostnadsaspekten är en av flera frågor som denna avdelning handhar. Detta kan jämföras med förvaltningen av fonderade medel som har en egen fristående organisation. Med dessa resurser måste det vara svårt att garantera att de som förbrukar kärnkraftsel också betalar för kärnkraftens restkostnader och att föreslå avgifter som garanterar att så sker. Det förefaller nödvändigt att ge gransk- ningen av kärnkraftens kostnader högre prioritet för att garantera att kärnkraftselens förbrukare även betalar dess kostnader. 13.Kärnkraftsproduktion är speciell på så sätt att verksamheten ger upphov till stora negativa restvärden för rivning av uttjänta kärnkraftverk, omhändertagande av rivningsavfall, utbränt kärnbränsle och driftavfall; utbetalningar som ligger decennier efter det att kärnkraftsverket har tagits ur produktion. Ingen annan teknologi ger upphov till lika stora utbetalningar lika långt efter det att intäkter slutat flyta in, och ingen annan teknologi lämnar lika långlivat avfall som måste övervakas . Allt vad som kommer att kunna påverka projektet fram till driftstart för djupförvar kan vi inte förutse. Vi kan bara blicka bakåt i tiden för att konstatera att oförutsedda händelser kan komma att inträffa. Något kärnkraftverk har ännu inte rivits, erfarenheter av djupförvar saknas och hur staten ska ta över ansvaret för djupförvar är ännu oreglerat. Med denna långa tidshorisont och stora ännu oreducerade osäkerhetsfaktorer bör man vara med- veten om att förändringar i projektet kan komma att behöva genomföras, och det finns därför anledning att även fortsätt- ningsvis följa kostnadsutvecklingen speciellt för de delar av projektet som ännu ej har tagits i drift. , och , K.P. (1970). Project estimates and out- comes in the electricity generation research. , 7(October), 271–287. Arditi, D., Akan, G.T. och Gurdamar, S. (1985). Cost overruns in public projects. , 3(4), 218-224. Arrow, K.J. och , R.C. (1970). Uncertainty and the evaluation of public investment decisions. , 60, 364-378. , L. och Leite, A.P.N. (1990). Cost overruns in long term Projects. , 8, 443-467. Baetjer, Jr., H. (1998). Software As Capital: . Los Alamitos, CA: Press. (1999). Conterfactual thinking and venture formation: The potential effects of thinking about what might have been. , 15, 79-91. Bazerman, M.H. (1990). Judgement in Managerial Decision- Making (2nd edition). : and Sons. Biggadike, R. (1979a). Entry, Strategy and Performance. , MA: . Biggadike, R. (1979b). The risky business of diversification. , 57(3), 103-111. (1999). Learning for the next project – Bearers and barriers in knowledge transfer within an organisation. 787, IDA-EIS, och Tekniska . (1997). Analyst forecasting errors: Additional evidence. , 53(6), 81-87. Busenitz, L.W. och , J.B. (1997). Differences between entrepreneurs and managers in large organizations: Biases and heuristics in strategic decision-making. , 12, 9-30. Callen, R.C. (1995). Congresss nuclear waste contract with – Where do we go from here? , 8(5), 45-55. och Kumaraswamy, M.M. (1997). A comparative study of causes of time overruns in construction , 15(1), 55-63. , D.S. (1993). An analysis of cost overruns on defense acquisition constracts. , XXIV(3), 43-48. , A.C., Dunkelberg, W.C. och , C.Y. (1986). Optimists and pessimists: 2994 entrepreneurs and their perceived chances for success. I Frontiers of (s. 563-577). Wellesey, MA: . Crowley, J.H. (1981). Nuclear energy – Whats next? Monterey, CA. : The work shop on the electric imperative atomic industrial forum inc, 14-17 1981. Cugola, G. och Ghezzi, C. (1998). Software processes: a retrospective and a path to the future. Software Process: Improvements and Practice, 4(3), 101-123. Cyert, R.M. och , J.G. (1963). A behavioural Theory of the Firm. Englewood , NJ: , Inc. (1985). New projects: Beware of false economies. , 63(2), 95-101. Dimson, E., Marsh, P. och Staunton, M. (2002). The Triumph of the Optimists: 101 Years of Returns. , N.J. and : . Dnr (2003). Granskning av planeneringsunderlaget i , och länens förslag till långsiktsplaner för . Slutlig redovisning Dnr. N2002/12144/IR, . Cowi med underkonsulter . Dreman, D.N. och , M.A. (1995). Analyst forecasting errors and their implications for security analysis. , 51, 30-40. (1992). reality among founders of recent start-ups. I Frontiers of (s. 322-336). Wellesley, MA: . , O. (2002). Tre stora industriella investeringar: Om investeringskalkyleringens bristande ändamålsenlighet vid stora investeringar. Federle, M.O. och Pigneri, S.C. (1993). Predictive models of cost overruns. 1993 AACE Transactions (Annual Meeting – Engineers), L.7.1-L.7.9. Fischhoff, B., , S., Slovic, P., Keeney, R. och , S. (1980). (1930). The Theory of Interest. Flyvbjerg, B., Skamris , M. och Buhl, S. (2002). Underestimating costs in public works projects – Erros of lie. , 68(3), 279-295. Flyvbjerg, B., , N. och Rothengatter, W. (2003). Megaprojects and Risk – An Anatomy of Ambition. Flyvbjerg, B., Skamris , M.K. och Buhl, S.L. (2003). How common and how large are cost overruns in transport infrastructure projects? , 23(1), 71-88. Flyvbjerg, B., Skamris , M.K. och Buhl, S.L. (2004). What causes cost overrun in transport infrastructure projects? , 24(1), 3-18. (1974). The Economic of Industrial Innovations. : Penguin Books. , V. och Leite, A.P.N. (1989/90). Selection bias induced cost overruns. Information Economics and Policy, 4, 175-187. (1977). Survey Of Publications On Exploration, Development, To Market. Report to and insular affairs by the Comptroller General of the , EMD-77-11. (1978). Report to the Congress by the Comptroller General of the , EMD-78-52. (1980). Financial Status of Major , , 1979. (1983). Status of Major as of 1982. /NS IAD-83-32. (1987). Nuclear : Status of DOEs Implementation of the Nuclear . Report to the Congress, /RCED-87-17. (1987). Testimony, /T-NSIAD-87-25. (1987). Nuclear : Information on Cost Growth in Site Characterization Cost Estimates. Fact Sheet for Congressional Requesters, /RCED-87-200FS. (1987). Nuclear : Quarterly Report on DOEs Nuclear as of , 1987. Fact Sheet for Congressional Requesters, /RCED-88-56FS. (1988). Major - Summary of Recurring Problems and Systemic Issues: 1960-1987. Briefing Report to the Chairman, , House of Representatives, /NSIAD-88-135BR. (1988). Nuclear Regulation: NRCs Decommissioning Cost Estimates Appear Low. Report to the Chairman, , Energy, and Subcommittee, , House of Representatives, /RCED-88-184. (1989). Nuclear : Quarterly Report on DOEs Nuclear as of 30, 1989. Report to Congressional Requesters, /RCED-90-59. (1990). Nuclear : Changes Needed in to Avoid Funding Shortfall. Report to the Congress, /RCED-90-65. (1991). Nuclear : The Project. Testimony, , 1991. (1993). Nuclear : Project Behind Schedule and Facing Major . Report to the Chairman, on Regulation, , /RCED-93-124. (1994). B-257710, Independent Evaluation, 27, 1994, /RCED-94-258R. (1995). Nuclear : of the . Report to the Chairman, on Investigations and Oversight, , Space, and Technology, House of Representatives, /RCED-95-27. (1996). : Opportunity to of Acquisitions. /RCED-97- 17. (1997). : Acquisitions From 1980 Through 1996. (1997). Major : Significant Changes Underway in Process. Report to the Subcommittee on Acquisition and Technology, , U.S. Senate, /NSIAD-97-108. (1997). : Opportunity to of Acquisitions. General , Report to the Chairman, , U.S. Senate, /RCED-97-17. (2001). Nuclear : Technical, Schedule, and Cost Uncertainties of the . General , Report to Congressional Requesters, , GAO-02-191. (2002). Nuclear : Uncertainties About the . General , Testimony Before , U.S. Senate, GAO-02-765T. (2003). : Status of Contract and Reforms. Testimony Before , GAO-03-570T. Giguet, R. och Morlat, G. (1952). Les causes derreur systématique dans la prévision du prix des travaux. Annales des Ponts et Chausssées. Mémoires et documents relatifs à lart des constructions et au service de lingénieur, 122(5), 543-562. Hand, M. (2002). The saga of : Is an NRC application around the corner? Public Utilities Fortnightly, 140(5), 38-48. och Geistauts, G.A. (1982). Construction of the trans-Alaska oil pipeline. Omega, 10(3), 259-265. Heinze, F.G.R. (1991). The cost of decommissioning U.S. reactors: Estimates and experience. , 11, 87- 102. Healey, J.M. (1964). Errors in project cost estimates. , 12(July-September), 44-52. (1977). Two British Errors: Their probable size and some possible lessons. Economic Papers, 28(), 159-205. (1998). Analyst forecasting performance in seven countries. , 54(3), 58-62. (1967). Development Projects Observed. HMSO (1976). North Sea Cost Escalation Study. : 7, Her Majestys Stationary Office. Hogarth, R.M. (1981). Beyond discrete biases: Functional and dysfunctional aspects of judgemental heuristics. Psychological Bulletin, 90(2), 197-217. Hogarth, R.M. och Makridakis, S. (1981). Forecasting and planning: An evaluation. Management Science, 27(2), 115-138. Hornaday, J.A. (1982). Research about living entrepreneurs. Sexton, och K.L. Vesper (red. ), (s. 281-290). Engelwood , NJ: . Hufschmidt, M.M. och Gerin, J. (1970). Systematic errors in cost estimates for public investment projects. I J. (red. ), The Analysis of Public Output. (1990). Managing the Software Process. Reading, MA: . Jagrén, L. (1983). OIII – organisation, kostnader och säkerhet: En studie av produktivitetsutvecklingen i ett stort anläggningsprojekt. : , forskningsrapport 23. , A.M., Naumann, J.D. och Wetherbe, J.C. (1984). Empirical investigation of systems development practices and results. , 7, 73-82. (1961). Skatt – investering – värdering. : FFI vid . , M. och Molökken, K. (2003). Understanding reasons for errors in software effort estimates. , M. och Molökken, K. (2003). How large are software cost overruns? Critical comments on the CHAOS Reports. (1995). Pulling the plug: software project management and the problem of project escalation. MIS Quarterly, 19(4), 421- 447. , M. och , J. (1997a). The nature and extent of IT-project escalation: Results from a survey of IS audit and control professionals. , 1, 40-48. , M. och , J. (1997b). Understanding the nature and extent of IS project escalation: Results from a survey of IS audit and control professionals. IEEE, 139-148. , M., , J. och , A. (2000). Why software projects escalate: An empirical analysis and test of four theoretical models. MIS Quarterly, 24(4), 631-664. Kharbanda, O.P. och Stallworthy, E.A. (1983). How to Learn from Project Disasters. Aldershot: Gower. , B.H. (1962). The decision making problem in development. I R. (red. ), The Rate and Direction of Inventive Activity. Knight, F.H. (1921). Risk, Uncertainty and Profit. Kärnavfallsfonden (2003). Antagande om real avkastning på medlen i Kärnavfallsfonden inför avgiftsberäkningar m.m. för . Kärnavfallsfondens skrivelse till SKI , Dnr KAFS 14-03. (1980). Kostnadsanalysen – norsk kontinentalsokkel. : Konglige olje- og energidepartement. Likierman, A. (1977). Analysing project cost escalation: the case study of North Sea oil. Accounting and , 7 (), 51-57. Likierman, A. (1980). Avoiding cost escalation on major projects. Management Accounting (), 58(February), 28-30. Loubergé, H., Villeneuve, S. och Chesney, M. (2002). Long-term risk management of nuclear waste: a real option approach. , 27(1), 157-180. Mahajan, J. (1992). The overconfidence effect in marketing management predictions. , XXIX(), 329-342. , E., Rapoport, J., Schnee, J., , S. och Hamburger, M. (1971). Research and Innovation in the . , E., Rapoport, J., Schnee, J., , S. och Hamburger, M. (1972). Development cost: Determinants and overruns. , 45(3), 347-374. , N.R., Ugwn, O.O. och , T. (1994). Causes of delay and cost overruns in Nigerian construction projects. , 12(4), 254-260. , och , H.A. (1958). Marschak, T. (1967). The role of project histories in the study of R&D. I T. Marschak, T.K. Glennan Jr., och r. Summers (red.) Strategies for R&D: Studies in the Microeconomics of Development (s. 49-139). Marschak, T., Glennan Jr., T.K. och Summers, R. (red.) (1967). Strategies for R&D: Studies in the Microeconomics of Development. och Meckling, W.H. (1962). Predictability of the costs, time, and success of development. I R. (red.) The Rate and Direction of Inventive Activity. McNees, S.K. (1995). An assessment of the official economic forecasts. , (Jul/), 13-24. Merewitz, L. (1973). Cost overruns in public works. I W. Niskanen (red.) Benefit-Cost and Policy Analysis 1972: An on Forecasting, Decision-making, and Evaluation. Merewitz, L. (1973). How do urban rapid transit projects compare in cost estimating experience? on , , 1973 (s. 484-493). Mest, D.P. och Plummer, E. (2003). Analysts rationality and forecast bias: Evidence from sales forecasts. Review of , 21, 103-122. (1956). The magical number seven, plus or minus two: some limits on our capacity for processing information. , 63(2), 81-97. Molökken, K. och , M. (2003). A review of surveys on software effort estimation. Proceedings of the 2003 International Symposium on , IEEE Computer Societey, 223-230. Morner, A.L. (1977). For SOHIO it was Alaskan oil – or bust. , (), 173-184. och Hough, G.H. (1986). Preconditions of Success and Failure in Major . Association: Technical Paper Number 3, . , P.W.G., (1994). The management of Projects. (1990). Cost and time overruns in public sector projects. Economic and Political Weekly, 25(47), M-154-168. Odeck, J. (2004). Cost overruns in road construction – what are their sizes and determinants? Transport Policy, 11(1), 43-53. , K., red. (2002). Underlagsrapport 3 SOU 2004:125 Paine, J.R. (1996). nuclear power pay for itself? , 33(4), 459-473. Porter, M.E. (1987). From competitive advantage to corporate strategy. , 65(3), 43-59. Pruitt, S.W. och Gitman, L.J. (1987). Capital budgeting forecast biases: Evidence from the 500. , 15(Spring), 46-51. RSV (1982). Investering vid , och luftfartsverket – beslutsunderlag och statsmakternas styrning. , Dnr 1982:1168. RSV (1983). Varför blev det dyrare? Kostnadsutvecklingen för statliga reformer. , Dnr 1983:334. RSV (1994). Infrastrukturinvesteringar: En kostnadsjämförelse mellan plan och utfall i 15 större projekt inom och . RRV (1997). , och länens förslag till infrastrukturinvesteringar – en kvalitetsbedömning av beslutsunderlaget. , RRV 1997:60. RRV (2001). Varför blev det dyrare? Kostnadsutvecklingen för offentlig försvarare, målsägandebiträde och offentligt biträde. och Schoemaker, P.J.H. (1992). Managing over- confidence. , 33(2), 7-12. (1952). Entrepreneurial error and economic growth. Explorations in Entrepreneurial History, 4(2), 199-204. Scandpower (1979). Segelod, E. (1982). Kostnadsuppföljning med analys för , första oljekraftverk samt för båda kärnkraftsaggregat. 187, , . Segelod, E. (1986). Kalkylering och avvikelser: Empiriska studier av stora projekt i kommuner och industriföretag. Segelod, E. (1991). How to avoid cost overruns? , 16(4), 16-23. Segelod, E. (1992). Explanations of Project Deviations. och E. Segelod (red.) Issues in (s. 262-282). Segelod, E. (1995). Renewal Through Internal Development. Aldershot: Avebury. Segelod, E. (1996). Resource Allocation in . Aldershot: Avebury. Segelod, E. (2001). Learning through grafting in in new areas. , 17, 305-328. Sheremata, W.A. (2002). Finding and solving problems in software new product development. , 19(2), 144-158. (2000). Uppföljning av investeringar. , Rapport 2000:11. (1957). A behavioural model of rational choice. (red.) Models of man. (1959). Theories of decision-making in economics and behavioral science. , 49(3), 253- 283. SKBF (1982). Kärnkraftens slutsteg – Plan 82: Plan för kärnkraftens radioaktiva restprodukter. SKBF (1983). Kärnkraftens slutsteg – Plan 83: Plan för kärnkraftens radioaktiva restprodukter. SKB (1984). Plan 1984: Kostnader för kärnkraftens radioaktiva restprodukter. SKB (2004). Plan 2004: Kostnader för kärnkraftens radioaktiva restprodukter. SOU (1980). Kärnkraftens avfall: Organisation och finansiering. SOU 1980:14, : . SOU (1991). Översyn av lagstiftningen på kärnenergiområdet. SOU 1991:95, : Allmänna förlaget. SOU (1994). Säkrare finansiering av framtida kärnavfallskostnader. SOU 1994:107, : .. SOU (1994). Säkrare finansiering av framtida kärnavfallskostnader. SOU 1994:108, : . (1995). The CHAOS Report. Stansberry, J.W. (1985). New productivity incentive for defence constractors. , 63(1), 156-158. Statman, M. och Tyebjee, T.T. (1985). Optimistic capital budgeting forecasts: An experiment. , 13(Autumn), 27-33. Summers, R. (1967). Cost estimates as predictors of actual costs: A statistical study of military developments. I T. Marschak, T.K. Glennan, Jr. och R. Summers (red.) Strategy for R&D. (1994). UK policy for nuclear decommissioning. Energy Policy, 22(9), 723-725. , Per (1990). Styrning av produktutvecklingsprojekt: En studie av förutsättningarna för planering av produktutvecklings- projekt i några svenska verkstadsföretag. : och ekonomi, . Sverlinger, P-.A.M. (2000). Managing Knowledge in : Serving the Con- struction Industry. (1979). Cost estimates in public works. MBA Thesis, , Berkely. Tyebjee, T.T. (1987). Behavioral biases in new product forecasting. , 3, 393-404. (2004).