sou · GSB329d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Provet ges på skolan för att få en hög deltagarfrekvens och för att elever från samtliga gymnasieprogram skall uppmuntras att delta. Först då kommer gymnasieelever från andra program än de studieför- beredande att på allvar delta i högskoleprovet. För att inte provet skall få effekter på gymnasieverksamheten skall proven rättas utan- för gymnasieskolan och provresultaten skickas direkt till provdel- tagarens hemadress. Provet skall vara likvärdigt med dagens hög- skoleprov och ges vid en och samma tidpunkt på samtliga gym- nasieskolor i landet. Det är viktigt att högskolorna och gymnasie- skolorna samarbetar i rutinerna för genomförandet under ledning av . Det krävs omfattande förberedelsearbete innan ett högskoleprov kan genomföras på cirka 900 gymnasieskolor vid ett och samma tillfälle för cirka 100 000 elever . Min tanke är att högskolan och gymnasieskolan skall samarbeta i detta projekt på så sätt att gymnasieskolan ansvarar för genom- förandet och för utformningen av prov, distribu- tion och rättning. har med föreslagna personalför- stärkningar goda möjligheter att utveckla ett nytt prov och den kapacitet som finns vid vad avser rätt- ning av högskoleprovet kan utökas. Distribution av provet till skolorna är tänkt att göras via webben. Att konstruera ett nytt högskoleprov uppskattas ta och kräva två provkonstruktörer, en assistent, en dataansvarig samt en forskare på halvtid. Kostnaden för att ta fram ett nytt högskole- prov för gymnasieeleverna är beräknad till cirka 2,5 mnkr inklusive kostnad för rättning av proven. Redan efter något eller förväntas provkonstruktionen att bli billigare då en allt mer utbyggd databas med provuppgifter kan användas. Ett kost- nadsfritt högskoleprov bör kunna genomföras . Jag är medveten om att förslaget också innebär en kostnad för kopiering och personalresurser för kommunerna. Denna kostnad är inte inkluderad i beräkningen ovan. Jag lämnar inget förslag hur ett kostnadsfritt högskoleprov för gymnasieeleverna 3 skall finansieras. Utveckling av fyra nya områdesprov I kapitel 13 beskrivs ett kunskaps- och kompetensprov för det tek- niska området som skall kunna användas inte bara som urvals- instrument utan även i rekryteringssyfte. Det är som har utvecklat denna prototyp, som kommer att testas på studenter vid högskolan och gymnasieelever. Om försöket faller väl ut kan det bli förebilden för flera områdesprov, s.k. domänprov. I kapitel 19 föreslår jag att nationella områdesprov bör utvecklas bl.a. för att öka mångfalden bland urvalsmetoderna. Kunskapsprov avsett för ett specifikt område har också en bättre prediktionsför- måga som det kan bli ett verktyg för mer enhetliga bedömningar av reell kompetens. Det kan anses rimligt att fyra nya områdesprov utvecklas, förslagsvis för högskolans utbildning inom medicin, vård och omsorg, samhällsvetenskap och undervisning. Jag bedömer att det tar att utveckla fyra prov. Kost- naden bedömer jag till 3,2 mnkr, varav 2,6 mnkr är beräknat för personalkostnad och 600 000 för utprövning av proven. För att områdesproven skall kunna utvecklas och efter hand förbättras måste även en driftskostnad efter 2006 beräknas. Jag föreslår att utvecklingen av områdesproven och en framtida driftskostnad finansieras inom nuvarande ramar. Konsekvens av slopande av 25:4-regeln Förslaget att 25:4-regeln ersätts av en individuell bedömning vid högskolorna av den sökandes reella kompetens kan medföra ökade kostnader för högskolan. Jag anser att en eventuell ökad kostnad för bedömning av reell kompetens på grund av att 25:4-regeln slopas kan rymmas inom ramen för högskolans befintliga resurser tills vidare. Min förhoppning är dock att en kommande översyn av resurssystemet kan hitta en modell att premiera validerade poäng och med en sådan finansieringsform få igång en mer omfattande antagning utifrån reell kompetens. Förordningsändringarna skall träda i kraft den 1januari 2007. Sökande som uppfyllt kraven på grund- läggande behörighet enligt bestämmelserna i deras äldre lydelse skall fortsatt anses ha grundläggande behörighet. De nya bestämmelserna skall tillämpas första gången vid antag- ningen till grundläggande högskoleutbildning . skall äldre bestämmelser tillämpas. & Grysell, T. (2002), Nöjd, klar och duktig. Studenter på fem utbildningar om studieframgång, : Akademiska avhandlingar vid pedagogiska institutionen, nr 66, univer- sitet. , E., Lexelius, A. & , K. (1998), Kvinnor och män på ekonom- och läkarlinjen – en studie av antagna och deras studieprestationer på några utbildningsorter. : univer- sitet, mätningar. , B., , U., Foss-Fridlizius, R. (2001), Livslång lärande som idé och praktik i högskolan, rap- portserie 2001:1 R. Bedömningsgruppen för studenternas förkunskaper i matematik (1999), Räcker kunskaperna i matematik?, . (1998), Nittiotalets studenter. Bakgrund och studie- mönster, arbetsrapport nr 2 inom (Studenterna i ), . & , L. (2000), Privilegium eller rättighet – en ESO- rapport om antagningen till högskolan, rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), Ds 2000:24, Finans- departementet. (2004), Betygsinflation i de målrelaterade gym- nasiebetygen, i Pedagogisk forskning i , 9 (1). Ds 1992:1, och högskolor, Utbildningsdeparte- mentet. & , J. O. (1993), Ursprung och utbildning – social snedrekrytering till högre studier, SOU 1993:85, Utbild- ningsdepartementet. (2003), Angående folkhögskolans urvalsgrupp, en skrivelse till , (). Forneng, S. (2002), Ojämn könsfördelning i högre utbildning, Hög- skoleverkets analys . Forneng, S. (2003), nära 50-procentsmålet i högre utbildning, analys . (2003), Projektarbete 100 poäng – en utvärdering av förberedelseskedet, i Pedagogiska arbetsrapporter nr 3, : , . Gustaffson, J.-E. (2003, november). The predictive validity of grades and aptitude tests in higher education, i Paper presented at the annual conference of , , . , , , S., Stage, C., Wedman, I. (1985), Prov för urval till högskolan, rapport utarbetad på uppdrag av till- trädesutredningen, SOU 1985:59, . , W. & Wolming, S. (1998), Academic Performance in Four Study Programmes: a comparison of students admitted on the basis of GPA and SweSAT scores, with and without credits för work experienc, i , Vol. 42, No. (1996), Högskoleprovet – Genom elva forskares ögon, rapportserie 1996:22 R. (1997), Tillträde till högre utbildning – en evig- hetsfråga, skriftserie 1997:13 S. (1999), Fokus på högskoleprovet, skriftserie 1999:6 S. (2000a), Tillträde till högre utbildning, en skrivelse till regeringen( 2000-06-2000). (2000b), Högskolestudier och funktionshinder, rapportserie 2000:4. (2000c), Antagning till högre utbildning i & – intryck från en studieresa, arbets- rapporter 2000:8 AR. (2000d), Antagning till högskolan – erfarenheter och visioner, rapportserie 2000:14 R. (2000e), Högskoleprovet. Gårdagens mål och fram- tida inriktning, rapportserie 2000:12 R. (2001), 20 åtgärder för att stärka studenternas rättssäkerhet. redovisning av ett regeringsuppdrag, rapportserie 2001:27 R. (2002a), Hur har det gått? (2002b), Uppföljning av särskilt urval vid antag- ning, rapportserie 2002:1 R. (2002c), The Swedish national aptitude test: A 25- year testing program, rapportserie 2002:22 R. (2002d), Högskoleprovet. Effekter på antagningen av uppdelning i verbal och kvantitativ del, rap- portserie 2002:25 R. (2003a), Hur har det gått? kvali- tetsgranskningar , rapportserie 2003:21 R. (2003b), Lärosätenas arbete med jämställdhet, stu- dentinflytande samt social och etnisk mångfald, rapportserie 2003:31. (2003c), Att vara eller inte vara? Frågan om små- språkens framtid i den svenska högskolan – ett regeringsuppdrag, . (2003d), Universitet & högskolor, . & , L. (2003), Utbildningens fördelning – en fråga om klass, bilaga 10 till . (1998), och urval till högre utbildning. En studie baserad på erfarenheterna av tillträdesreform. : Acta Universitatis Upsaliensis. , , , , , D. (2000), Utbildningens omvägar – en om kvalitet och effektivitet i svensk utbildning, rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), Ds 2000:58, . (2003), Kunskap och betyg, : . Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) (2003), Diskri- minering i samband med urvalsregler baserade på modersmål, DO: skrivelse till (). (2003), Över hälften av nybörjarna i högskolan har stu- derat i vuxenutbildning (komvux), analys . , T (2003), Antalet studenter fortsatte att öka /2003, analys . läroplan för de frivilliga skolformerna – Lpf 94. Orfield, G. & , E. (1998), Chilling Admissions – The Affirmative Action Crisis and the Search for Alternatives, , , . (2003), Vilken betydelse har utländsk bakgrund för resultatet på högskoleprovet? II, rapportserie 2003:23 R. & , M. (2001), Vilken betydelse har utländsk bakgrund för resultatet på högskoleprovet?, Högskole- verkets rapportserie 2001:3 R. Regeringens proposition 1972:84, Vissa riktlinjer för reformering av reglerna om behörighet, urval m.m. för den högre utbildningen, . Regeringens proposition 1987/88:109 Om urval m. m. till högskole- utbildning, . Regeringens proposition 1990/91:85 Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen, Utbildningsdeparte- mentet. Regeringens proposition 1992/93:1 Universitet och högskolor – frihet för kvalitet, . Regeringens proposition 1992/93:250 En ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux och gymnasiesärskolan och särvux, . Regeringens proposition 1995/96:184 Tillträde till högre utbildning m.m., . Regeringens proposition 2001/02:15 Den öppna högskolan, Utbild- ningsdepartementet. , M., , U., , M., , , , H. (1999), Utvärdering av nya antagnings- former till läkarutbildningen: PIL-arna klarade sig bäst, i Vol. 96 nr 36: 3767 – 3772. (1995), Urvalsmetoder. Rapport från ett seminarium om betyg, högskoleprov och andra metoder för urvalet till högskole- utbildning. Arbetsrapport nr 3, . SCB, (2003), framtida befolkning. Befolkningsframskrivning för åren 2003–2050, SCB:s demografiska rapporter. (1998–2003), Barnomsorg, skola och vuxenutbildning i siffror 1998 – 2003 – Betyg, rapporter 142, 159, 181, 195, 212 och 226. (1999–2003), Jämförelsetal för huvudmän – resultat elever och personal 1999 – 2003, rapporter 165, 183, 196, 215 och 229. (2000a), Kursplaner, betygskriterier och kommentarer, i programhäften Gy2000:1–18. (2000b), Nationella kvalitetsgranskningar 2000, Skol- verkets rapport 190. (2000c), Programstrukturer, kurser och kurskoder m.m., i programhäftet Gy2000:19, : . (2001), Bedömning och betygsättning – kommentarer med frågor och svar, : Liber. (2002), Att bedöma eller döma. Tio artiklar om bedöm- ning och betygsättning, . , (2002–2003), Beskrivande data om barnomsorg, skola och vuxenutbildning, rapporter 218 och 236. (2003a), Det nationella provsystemet – vad, varför och varthän? Bilaga till svar på regeringsuppdrag avseende resultatinformation (U2003/2060/S), . (2003b), lägesbedömning av barnomsorg, skola och vuxenutbildning , 225. SOU 1970:21, Vägar till högre utbildning. Behörighet och urval, betänkande av kompetensutredningen (KU VI:1), Utbildnings- departementet. SOU 1973:2, Högskolan, betänkande av utbildningsutred- ning (U68), . SOU 1974:71, Om behörighet och antagning till högskolan, betän- kande avgivet av kompetenskommittén, Utbildningsdeparte- mentet. SOU 1985:57, Tillträde till högskolan, betänkande av tillträdes- utredningen, . SOU 1995:41, Allmän behörighet för högskolestudier, delbetänkande av Utredningen om uppföljning av universitets- och högskolereform (), . SOU 1995:71, Behörighet och urval. Förslag till nya regler för antag- ning till Universitet och Högskolor, delbetänkande av Utred- ningen om uppföljning av universitets- och högskole- reform (), . SOU 2000:47, Mångfald i högskolan. Reflektioner och förslag om social och etnisk mångfald i högskolan, slutbetänkande av Utred- ningen om social och etnisk mångfald i högskolan, Utbildnings- departementet. SOU 2002:27, Mål i mun. Förslag till handlingsprogram för svenska språket, betänkande av språket, : . SOU 2002:120, Åtta vägar till kunskap. En ny struktur för gym- nasieskolan, slutbetänkande av 2000. Stage, C. (1991), Könsskillnader i resultat på högskoleprovet , PM nr 42, : . Stage, C. (2001), Högskoleprovets utveckling –2000. Provets sammansättning och provdeltagar- gruppens sammansättning och resultat, PM nr 169, : . Statistiska meddelanden, UF 20 , Universitet och högskolor. Social bakgrund bland högskolenybörjare 2001/02 och doktorand- nybörjare 2001/01, SCB. Statistiska meddelanden, UF 20 , Universitet och högskolor. Studenter och examina i grundutbildningen /02, SCB. Statistiska meddelanden, UF 20 , Universitet och högskolor. genomströmning och resultat i högskolans grundutbildning /02, SCB. Statistiska meddelanden, UF 35 , Nybörjare i komvux. Enkätundersökning bland nybörjare i komvux , SCB. Statistiska meddelanden, UF 36 , Övergång gymnasieskola Gymnasieungdomars studieintresse /03, SCB Statistiska meddelanden, UF 46 , Universitet och högskolor. Grundutbildning: Sökande och antagna till universitet och högskolor , SCB. Statistiska meddelanden, UF 46 , Universitet och högskolor. Grundutbildning: Sökande och antagna till universitet och högskolor , SCB. SUHF (1999), Breddad rekrytering till högskolan – förslag till utveckling och förändring av antagningsreglerna, en skrivelse till regeringen (). SUHF (2003), Slutrapport – validering av reell kompetens, SUHF:s rapport. Supreme Court of the (2003), Grutter v. Bolinger et al., 02-241, och Gratz et al. v. Bolinger et al., 02-516 (2004), Antagningen till civilingenjörsutbildningarna. Hur fungerar den – hur kan den förbättras?, IPD-rapporter, : , didaktik. , A., , , , S.-E. (2001), Hög- skoleprovets prognosvärde. Samband mellan provresultat och fram- gång första studieåret vid civilingenjörs, jurist och grundskollärar- utbildningarna, rapportserie 2001:19 R. Trow, M. (1974), Problems in the transition from elite to mass higher Education, i , . , Debatten om det livslånga lärandet. Den nationella konsultationen om memorandum om livslångt lärande 2001, skrift- serie, rapport 5. Wedman, I. (2000), Behörighet, rekrytering och urval. Om över- gången från gymnasieskola till högskola, arbets- rapporter 2000:6 AR. (2003), Studie om den genomsnittliga betygs- poängen presenterad vid forskarsemina- rium . Wolming, S. (1999), Ett rättvist urval?, i Pedagogisk Forskning i 4(3), 245–258. Utvärdering av socionomutbildningar, rapport- serie 2000:6 R. Utvärdering av datavetenskapliga/datalogiska utbildningar i , rapportserie 2001:13 R. Utvärdering av medie- och kommunikationsvetenskapliga utbild- ningar vid svenska universitet och högskolor, rapportserie 2001:25 R. Utvärdering av teologiska och religionsvetenskapliga utbildningar vid svenska universitet och högskolor, rapportserie 2002:4 R. Utvärdering av matematikutbildningar vid svenska universitet och högskolor, rapportserie 2002:5 R. Utvärdering av utbildningar i svenska/nordiska språk i , Hög- skoleverkets rapportserie 2002:8 R. Utvärdering av utbildning i nationalekonomi vid svenska universitet och högskolor, rapportserie 2002:9 R. Utvärdering av utbildning i företagsekonomi vid svenska universitet och högskolor, rapportserie 2002:10 R. Utvärdering av grund- och forskarutbildning i lingvistik och tecken- språk i , rapportserie 2002:11 R. Utvärdering av yrkesutbildningar till sjöingenjör och sjökapten vid svenska högskolor, rapportserie 2002:29 R. Utvärdering av grund- och forskarutbildning i arkeologi vid svenska universitet och högskolor, rapportserie 2003:2 R. Utvärdering av ämnena latin, grekiska och nygrekiska vid svenska universitet, rapportserie 2003:3 R. Utvärdering av utbildningar i miljövetenskap, miljöteknik och miljö- och hälsoskydd vid svenska universitet och högskolor, Högskole- verkets rapportserie 2003:10 R. Utvärdering av ämnet ekonomisk historia vid svenska universitet, rapportserie 2003:11 R. Utvärdering av grundutbildning och forskarutbildning i historia vid svenska universitet och högskolor, rapportserie 2003:12 R. Utvärdering av utbildning i baltiska och keltiska språk vid respektive , rap- portserie 2003:14 R. Utvärdering av utbildning i slaviska språk och Öst- och Central- europakunskap vid fyra svenska universitet, rapportserie 2003:15 R. Socialt arbete – en nationell genomlysning av ämnet, Högskole- verkets rapportserie 2003:16 R. Utvärdering av utbildningar i kemi vid svenska universitet och hög- skolor, rapportserie 2003:19 R. Utvärdering av högskoleingenjörsutbildning, ingenjörsutbildning samt brandingenjörsutbildning vid svenska universitet och högskolor, del 1, del 2, rapportserie 2003:20 R. Utvärdering av grund- och forskarutbildning i antikens kultur och samhällsliv samt egyptologi vid svenska universitet, Högskole- verkets rapportserie 2002:36 R. Översyn av reglerna för tillträde till Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall se över och föreslå ändringar i reglerna för tillträde till grundläggande högskoleutbildning. Utgångspunk- terna för arbetet skall vara: –att öka direktövergången från gymnasieskola till högskola, –att uppmuntra elevers prestationer i gymnasieskolan, –att minska konkurrenskompletteringen (dvs. antalet personer som inom gymnasial vuxenutbildning läser om kurser där de har lägst betyget Godkänd), och –att bredda rekryteringen till högre utbildning. Utredaren skall göra en samlad analys av vilka konsekvenser olika förändringar av tillträdesreglerna får dels för eleverna i gymnasie- skolan och inom gymnasial vuxenutbildning, dels för tillträdes- systemet som helhet. Utredaren skall utifrån analysen lämna för- slag till de ändringar som utredaren finner lämpliga. Utredaren skall vidare granska regelverket för tillträdesreglerna och lämna förslag till författningsändringar som leder till att bestämmelserna för- enklas och förtydligas. Utgångspunkten skall vara ett tillträdes- system som är rättssäkert och överblickbart. Utredaren skall även lämna förslag om det är lämpligt att genomföra ändringarna. Utredaren skall hålla sig informerad om det arbete som pågår som en följd av betänkande (SOU 2002:120). Uppdraget skall vara slutfört . Bestämmelser om tillträde till grundläggande högskoleutbildning finns i bl.a. 7 kap. högskoleförordningen (1993:100) och 5 kap. för- ordningen om (1993:221). Bestäm- melserna är föranledda av beslut med anledning av pro- positionen Tillträde till högre utbildning m.m. (prop. 1995/96:184, bet. 1995/96:UbU11, rskr. 1995/96:264). I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) presen- terades förslag som bl.a. syftade till att främja en breddad rekryte- ring till högskolan. I propositionen framhölls vikten av att till- trädesreglerna, dvs. reglerna om behörighet, meritvärdering och urval, betraktas i ett sammanhang. Med hänvisning till Gymnasie- kommitténs pågående arbete föreslogs endast smärre ändringar av tillträdesreglerna. beslutade i enlighet med förslagen (bet. 2001/02:UbU4, rskr. 2001/02:98). beslut har inneburit att en bestämmelse införts i högskolelagen (1992:1434) om att universiteten och högskolorna skall främja och bredda rekryteringen till högskolan (1 kap. 5 §). Bestämmelsen trädde i kraft . Vidare har reglerna i högskoleförordningen (1993:100) om behörighet ändrats så att kraven på grundläggande och särskild behörighet skall anses upp- fyllt också av den som bedöms ha s.k. reell kompetens. Dessutom har en bestämmelse om s.k. alternativt urval införts som innebär att styrelsen för respektive lärosäte får möjlighet att bestämma vilka urvalsgrunder som skall användas för högst av platserna på utbildningar som vänder sig till nybörjare. har redovisat sitt uppdrag i betänkandet Åtta vägar till kunskap – En ny struktur för gymnasie- skolan (SOU 2002:120). Kommittén har bl.a. föreslagit en ny struktur för gymnasieskolan där de nuvarande 18 programmen er- sätts av åtta sektorer, som var och en representerar ett brett fält av arbetsmarknaden. Som föreslås gymnasieutbildningen nor- malt omfatta 2 500 gymnasiepoäng. Efter en bred ingång i var och en av sektorerna följer en successiv specialisering. Var och en av sektorerna organiseras i minst fem delar, ett sektorsblock, ett in- riktningsblock, ett fördjupningsblock, elevens individuella val samt ett gymnasiearbete (liknande dagens projektarbete). Blocken före- slås bestå av kurser. föreslår att det av skollagen (1985:1100) skall framgå vilka sektorer gymnasieskolan omfattar. Inriktnings- blocken bör – enligt kommittén – fastställas av regeringen, vilket bör framgå av förordning. Kommittén utgår vidare från att det när- mare innehållet kommer att preciseras genom Statens skolverks kursplanearbete. anser att eleverna, när de uppnått gymna- siekompetens, bör få ett bevis på gymnasieexamen. Ett rimligt krav för gymnasieexamen anser kommittén vara att eleven fått godkänt resultat på lägst 2 250 gymnasiepoäng, däribland godkänt betyg på gymnasiearbetet. föreslår också att kraven för grundläg- gande behörighet för högskolestudier anpassas till kraven för gym- nasieexamen. anser vidare att bestämmelserna om merit- värdering bör ses över. Nuvarande bestämmelser leder, enligt kom- mitténs mening, till taktikval och uppmuntrar till s.k. konkurrens- komplettering. kan det när betygen meritvärderas vara mer fördelaktigt att få ett slutbetyg från ett reducerat program än från ett fullständigt program. Det kan också i vissa fall vara en nackdel att ha utökade kurser i slutbetyget. betänkande remissbehandlas för när- varande. Remissinstanserna skall lämna synpunkter på kommitténs förslag. Därefter kommer ärendet att beredas inom . Regeringen planerar att presentera en proposition . Regeringen beslutade om direktiv för den s.k. (dir. 2003:8). Delegationen har i uppdrag att utarbeta en handlingsplan med förslag till åtgärder för att för- ändra attityder till och öka intresset för matematikämnet samt utveckla matematikundervisningen. Delegationen skall vidare bl.a. analysera den nuvarande situationen för matematikundervisningen i från förskola till högskola och bedöma behovet av att förändra nuvarande kursplaner och styrdokument. Uppdraget skall redovisas . Behovet av en utredning Sedan nuvarande tillträdesregler infördes inför antagningen till har endast mindre ändringar i systemet gjorts. Erfarenheterna av dagens tillträdessystem visar att reglerna i vissa avseenden fått oönskade effekter. De har exempelvis bidragit till en minskad direktövergång från gymnasieskola till högskola och att andelen unga nybörjare i högskolan som kompletterat sina betyg i gymnasial vuxenutbildning har ökat. Mot denna bakgrund och med anledning av de förslag som har presenterat till ny struktur för gymnasieskolan, behöver bestämmelserna i 7 kap. högskoleförordningen (1993:100) om tillträde till grundläg- gande högskoleutbildning ses över. När 1996 beslutade om tillträdesreglerna omfattade det estetiska programmet, naturvetenskapsprogrammet och samhälls- vetenskapsprogrammet i gymnasieskolan totalt 2 150 poäng och de övriga nationella programmen 2 370 poäng. Från och med höst- terminen 2000 har samtliga program i gymnasieskolan en omfattning av 2 500 gymnasiepoäng (prop. 1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3, rskr. 1998/99:160). Grundläggande behörighet har bl.a. den som har ett slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan med lägst betyget Godkänd på kurser som omfattar minst 90 pro- cent av de gymnasiepoäng som krävs för ett fullständigt program. Det innebär att en elev kan ha betyget Icke godkänd i kurser som omfattar 250 gymnasiepoäng, t.ex. i kärnämnet Svenska A+B alter- nativt Svenska som andraspråk A+B som omfattar 200 gymna- siepoäng eller kärnämnet Engelska A som omfattar 100 gymna- siepoäng. Projektarbetet omfattar 100 gymnasiepoäng. förslag att för grundläggande behörighet kräva lägst betyget Godkänt i gymnasiearbetet innebär en viss skärpning jämfört med dagens bestämmelser. lämnar de första eleverna som omfattas av detta gymnasieskolan.