sou · GSB341 · 2005-01-01 00:00:00 — I sammanhanget ska också nämnas att () har i uppdrag att tillsammans med ESV och Statskonoret identifiera och lyfta fram goda exempel på hur mång- etnisk kompetens tas tillvara inom statsförvaltningen. Inspire- rande exempel planeras presenteras på en konferens. I sina årsredovisningar för ska de statliga myndigheterna enligt regeringens uppdrag (Fi 2003/3537) redovisa i vilken omfatt- ning myndigheternas mål för kompetensförsörjningen har uppnåtts, vilka åtgärder som har vidtagits och vilka mål som gäller för myndighetens kompetensförsörjning respek- tive 2005–2006. Redovisningen av mål ska i första hand fokusera på personalens åldersstruktur, könsfördelning, etnisk och kulturell mångfald samt rörlighet. Redovisningarna ska också fortsättningsvis göras i myndigheternas årsredovisningar. För anställning vid FOI krävs svenskt medborgarskap med hän- syn till tjänsternas skyddsklassning. FOI gör bedömningen att rela- tivt många av de anställda är utlandsfödda, men någon närmare kartläggning av detta har inte gjorts. Man anser dock att man ligger långt framme inom området, utan att särskilt kunna belägga det. Myndigheten är dock väl medveten om att man saknar sådan hand- lingsplan som regeringen uppdrog åt myndigheterna att upprätta för att främja etnisk och kulturell mångfald bland de anställda. FOI omfattas också av det nämnda generella krav som ställts på myndigheterna när det gäller att redovisa förhållanden som rör etnisk och kulturell mångfald i årsredovisningarna . I årsredovisningen hänvisar FOI till att handlingsplaner finns – förutom för jämställdhet och jämställda löner – också mot sexuella trakasserier och annan kränkande särbehandling. Dessa handlingsplaner har behandlats som en särskild punkt vid generaldirektörens utvecklingsmöten med avdelningarna. Man hänvisar också till det jämställdhetsarbete som bedrivs utifrån myndighetens jämställdhetspolicy – bl.a. genom seminarieverk- samhet – för att bl.a. höja medvetenheten om jämställdhetens bety- delse och att inga former av kränkande särbehandling accepteras. 7.11Externa och interna bedömningar av FOI:s personal FOI följer upp personal- och kompetensfrågor dels indirekt genom att hämta in kundernas bedömningar om de FOI-anställdas kom- petens och uppträdande vid genomförande av uppdragen, dels direkt genom att hämta in medarbetarnas bedömningar om arbets- miljö samt om organisationens och ledningens funktionssätt m.m. En kundenkät görs regelmässigt i anslutning till att ett uppdrag avslutas. Av tre samlade undersökningar (1996, 1999, och 2002) framkommer i stort sett samma bild. På påståendet att FOI:s per- sonal är kompetent reagerade undersökning med instämmande svar, medan svarade icke instämmande. Detta är en av de frågor som ger det tydligaste utsla- get i kundundersökningen. Positiva värden fick också påståendet att FOI:s personal är lätt att ha att göra med. Här instämde , medan svarade icke instämmande. Upp- dragsgivarnas uppfattning om FOI-personalens kompetens är uppenbarligen hög. Det samlade intrycket av rapporterna från de avdelningsutvärde- ringar, som genomförts med hjälp av internationellt sammansatta expertteam, är också att personalens kompetens är hög. Slutsatsen i utvärderingarna är ibland att FOI:s forskargrupper inom vissa områden inte har tillräcklig storlek eller att forskningens inriktning borde förändras, men den vetenskapliga nivån på den forskning som bedrivs och forskarnas kompetens får genomgående högt betyg. Också utredningens egna intervjuer, liksom konsultundersök- ningen, ger bilden av en myndighet med personal som överlag har ett gott rykte för kompetens och hög vetenskaplig kvalitet. FOI gör även periodiska enkätundersökningar bland sina anställda. En sådan medarbetarenkät gjordes av SCB i syfte att belysa personalens syn på arbetet med sammanslag- ningen och hur man upplevde arbetet på den nya myndigheten. Enkäten omfattade även frågor rörande personalens uppfattning om , verksamhetsidé, arbetsmiljö, ledningsfunk- tioner m.m. av alla som besvarade enkäten angav att man trivs med arbetet och arbetsuppgifterna på FOI och ansåg att man har inflytande och kontroll över arbetet. ansåg att sammanläggningen inte alls påverkat verk- samheten medan tyckte att man inte varit tillräckligt delaktig i genomförandeprocessen.3 En ny enkät planeras genom- föras . FOI planerar även att avdelningsvis genomföra en medarbetarenkät enligt en given modell (omfattande frågor inom sex block: mål, arbetsformer, ledning, relationer, kontroll och trivsel). Slutligen kan nämnas att mått på arbetstillfredsställelse, kompetensutvecklingsinsatser och utvecklingssamtal har fastställts och utnyttjas vid de avdelnings/institutionsvis hållna utvecklings- mötena. 7.12Utredningens bedömningar och förslag Utredningen har visat att andelen akademiker liksom andelen dok- torer och licentiater inom akademikergruppen vid FOI (tidigare FOA) stadigt ökat genom myn- dighetens systematiska arbete för att öka andelen personer med formell forskarutbildning; vid rekrytering och genom att stimulera de anställda att genomgå forskarutbildning. FOI:s arbete med kompetensförsörjning och kompetensutveck- ling framstår som omfattande och – så vitt utredningen kan bedöma – som väl ägnat att tillgodose kundernas och marknadens krav. För en uppdragsmyndighet som FOI är detta av avgörande betydelse för fortsatt framgång och existens. Som framgått sker kompetensutveckling och kompetensförsörjning – utöver rekryte- ring – genom arbetet i projektverksamheten, genom särskilt arran- gerade utbildningsinsatser och genom andra insatser för att utveck- la de anställdas kompetens, också mot framtida behov av forsk- ningsstöd. Genom expertmedverkan i avnämarnas verksamhet och genom forskningssamverkan nationellt (med framförallt UoH) och internationellt utvecklas forskarnas vetenskapliga kompetens. Genom att på den nyinrättade Strategi- och marknadsavdel- ningen lägga uppgiften att samordna de övergripande kompetens- försörjningsfrågorna och lämna strategiskt stöd till avdelningarnas 3 FOI:s sammanfattning av resultatet i ÅR 2002.. kompetensförsörjning har man – jämfört med tidigare – tydligt markerat kompetensfrågornas strategiska roll och betydelse för myndigheten. I ett läge då marknadsförutsättningarna ändras och det framtida behovet av FOI:s tjänster kan växa och delvis ändra karaktär framstår denna förändring som väl motiverad. De internationella utvärderingar som gjorts av verksamheten vid FOI:s avdelningar har visat att FOI på många områden har hög kompetens och presterar hög vetenskaplig forskningskvalitet. Sam- tidigt har dessa utvärderingar också pekat på vissa områden där kompetensen bör förstärkas vilket lett till åtgärder av FOI. Internt förefaller den förhärskande uppfattningen vara att över- gången från anslags- till uppdragsstyrning, genom att den för- bättrat kundkontakterna och stärkt kundinflytandet, haft en posi- tiv inverkan på inriktningen av kompetensen. Risken att kund- fokuseringen skulle innebära minskad uppmärksamhet på kompe- tensutveckling och därmed leda till utarmning av personalens vetenskapliga kompetens togs upp i samband med övergången till uppdragsstyrning. Vi har dock inte sett några tecken på att detta skulle ha skett. Utredningen har funnit att FOI inte har något särskilt program för chefsförsörjning och chefsutveckling till stöd för myndighetens arbete med att rekrytera och utveckla chefer och ledare. Vi anser att FOI – inte minst mot bakgrund av förestående omvärldsföränd- ringar – bör ta fram ett sådant program för att mera systematiskt kunna arbeta med dessa frågor. En förstärkning av marknads- funktionens styrning i enlighet med förslagen i kapitel 5 innebär, enligt utredningens bedömning, ett behov av kompetensutveckling och/eller nyrekrytering av marknadsansvariga personer. Vi kan konstatera att FOI arbetar aktivt med jämställdhetsfrågorna och att man nått positiva resultat, bl.a. när det gäller att nå en något jämnare fördelning mellan kvinnor och män bland de anställda och rekrytera kvinnor som chefer. Myndigheten har vidare upprättat gemensamma handlingsplaner, bl.a. för jämställdhet och jämställda löner. Jämställdhetshandläggare är utsedda, såväl centralt som på varje avdelning. Vi har i det föregående redovisat exempel på åtgärder som myn- digheten vidtagit inom jämställdhetsområdet. utredningen som angeläget att FOI aktivt fortsätter sina ansträng- ningar, bl.a. för att öka andelen kvinnor i kärnverksamheten samt andelen kvinnliga projektledare och chefer. Diskriminering och etnisk mångfald Utredningen konstaterar att vissa allmänna riktlinjer mot etnisk diskriminering finns i FOI:s jämställdhetspolicy. Utredningen ser det som angeläget att FOI tar fram en handlingsplan, som alla myndigheter är ålagda att upprätta, för att främja etnisk och kultu- rell mångfald bland de anställda. Planen bör konkret visa vilka åtgärder som FOI avser att vidta på området för att bidra till målet att staten ska vara ett föredöme som arbetsgivare. I sammanhanget är det viktigt att planerade åtgärder löpande följs upp och att myndigheten följer hur attityderna förändras bland de anställda. Utredningen konstaterar att FOI har en väl utvecklad sam- verkan med universitet och högskolor i landet som ökat mätt i antal samverkansprojekt. Antalet doktorander och licentiater som handleds av FOI:s forskare har också ökat kraftigt och många doktorander är knutna till FOI:s forskning. Genom denna samverkan kan myndigheten nyttiggöra och använda forskning som bedrivs utanför totalförsvaret i den egna verksamheten och också sprida sitt forskningskunnande och sina forskningsresultat till samhället i övrigt. FOI har en relativt bred samverkan med försvarsforskningen i andra europeiska länder och också med länder utanför . En ökning i den internationella forskningssamverkan både vad gäller bilaterala och multilaterala projekt har skett, samman- hängande med det svenska inträdet i EU. FOI:s samverkan med försvarsindustrin syftar bl.a. till att överföra kunskap till industrin samt att även ta tillvara indu- strins kompetens och skapa förutsättningar för ett ömsesidigt lärande. I ett läge med krympande försvarsanslag och diskussio- ner om ett ökat internationellt samarbete, framförallt på EU- området, framstår det som betydelsefullt att FOI utvecklar sin samverkan med industrin. Utredningen föreslår att FMV och FOI gemensamt utveck- lar formerna för hur myndigheterna ska samarbeta för att ge industrin ett effektivt och utvecklat stöd. FOI:s ledning och ledningarna för försvarsindustrierna bör träffa managementavtal för att förstärka samverkan. Ett ökat internationellt samarbete och ökad samverkan med industrin förutsätter finansiella möj- ligheter. Vi har i kapitel 3 föreslagit vissa anslagsmedel bl.a. för dessa ändamål. Vi föreslår vidare att frågan om FOI:s rätt att licensiera och sälja patenträttigheter och programvaror ska övervägas särskilt. Utredningen ska enligt sina direktiv utvärdera FOI:s nuvarande samverkan med civila aktörer (myndigheter, universitet och hög- skolor) och med internationella forskningsorgan. Med hänsyn till totalförsvarsreformen ska utredaren lämna eventuella förslag till hur samverkansformerna med civila aktörer och internationella forskningsorgan kan förbättras. FOI:s samverkan med andra myndigheter sker i första hand inom ramen för FoT-processen (främst FM, FMV och FHS) och i anslutning till att FOI möter andra myndigheter som uppdrags- givare inom uppdragsverksamheten. Dessa förhållanden har vi beskrivit i kapitel 4. Där har vi också föreslagit att en myndighets- gemensam process byggs upp för att få till stånd en systematisk samordning och inriktning av FoU för den civila krishanteringen. I detta kapitel behandlar vi FOI:s samverkan med universitet och högskolor och med internationella forskningsorgan. Inom det senare området behandlar vi förekommande typer av internatio- nella avtal samt de multilaterala och bilaterala samarbeten som före- kommer. Vi belyser också samverkan mellan FOI och den i baserade försvarsindustrin. Samverkan med forskningen vid universitet och högskolor (UoH) är av stor betydelse för FOI. Samverkan bidrar till att säkra med- arbetarnas vetenskapliga förhållningssätt och identitet som forskare och att stärka och utveckla FOI som forskningsorganisation. Genom samverkan kan myndigheten få tillgång till kompetens och resurser utanför försvarssektorn och till UoH:s nätverk. UoH är också en viktig rekryteringsbas för FOI. Samverkan skapar kon- takter inom universitetsvärlden och möjlighet för forskarna där att prova FOI-miljön och tillämpad försvarsforskning. FOI har en ökande samverkan med universitet och högskolor i . Antalet forskningsprojekt i samverkan med UoH har ökat från 68 projekt 1997 (avser endast FOA) till 132 projekt 2003. FOI:s kompetens kommer även till användning vid UoH. och högskolor utnyttjar alltmer kompetens hos ledande forskare vid FOI i sin undervisning och forskning. var 24 medarbetare anställda på deltid som adjungerade professorer eller lektorer vid olika universitet och högskolor, jämfört med 9 personer 1997 (avser endast FOA). Denna form av personalunion har dock en begränsad omfattning även om den således har vuxit . Det finns möjlighet att få disputera under tjänstgöringen vid FOI, vilket upplevs som positivt av forskare. Detta kan också locka blivande medarbetare till FOI. Ett stort antal FOI-forskare är inskrivna som doktorander vid UoH och doktorander från UoH utför till del sitt forskningsarbete inom FOI. Antalet licentiater och doktorander som handleds av FOI:s forskare var 2003, jämfört med 46 personer 1997. FOI handleder även ett stort antal examensarbetare . Samverkan sker även genom ett omfattande informellt informa- tionsutbyte, föreläsningar, rapportgranskning m.m. Gemensamma forskningsansökningar skrivs, bl.a. annat för EU:s ramprogram. FOI ska enligt sin forsknings- och kunskapsstrategi fortsätta arbetet med att utveckla samverkan med UoH, särskilt i syfte att främja synergier mellan forskning för försvar och forskning för civila behov. Man framhåller att erfarenheter från samverkan har varit god och bör vidareutvecklas. Särskilt fokus ska läggas vid att knyta aktörer till verksamheten som också kan stå för innovations- steget i kedjan från forskning till produkt i syfte att få fram effek- tiva innovationsmiljöer. 8.3Andra länder och internationella organisationer FOI har en av generaldirektören fastställd utlandsstrategi (). Utlandsstrategins syfte är att långsiktigt inrikta och utveckla FOI:s internationella samarbete, främst avseende samarbetet med andra länders försvarsorganisationer. Valet av samarbetsområden och organisationer i andra länder styrs också av Försvarsmaktens och FMV:s FoT-strategier. behandlar vidare samarbetet med FMV i samband med svenska materielköp utom- lands och exportstöd till i befintlig försvarsindustri. Stra- tegin ger också inriktningsmål för utvecklingen av samarbetet inom EU:s ramprogram och riktlinjer för utvecklingen av tjänste- exporten. Det finns enligt utlandsstrategin ett antal viktiga nationella skäl för att utveckla det internationella samarbetet. Dessa skäl är föl- jande: deltar aktivt i det internationella samarbetet genom bl.a. EU- och FN- medlemskapen. Tudelningen av har upp- hört och det har därför blivit möjligt för att i allt större utsträckning utveckla försvarssektorn i samarbete med andra länder. Detta samarbete syftar dels till att utveckla samverkan med för oss viktiga länder, dels att utnyttja de begränsade eko- nomiska resurserna effektivare. Endast en procent av all forskning görs i . Även vad avser försvarsforskningen gäller denna storleksordning. För att ska få bästa möjliga utveckling av totalförsvaret är det därför nödvändigt att FOI inhämtar kunskap från partners i utlandet. För att detta samarbete ska vara möjligt krävs dock att FOI har kompetens som efterfrågas internationellt. Försvarsindustrin i har internationaliserats. Detta moti- verar att de stater inom EU som har betydande försvarsindustri samordnar sitt agerande gentemot industrin. FA/sam- arbetet mellan , , , , och är det främsta uttrycket för denna sam- ordning. FOI har fler än 100 forskningsprojekt i samverkan med utländsk försvarsforskning. De flesta av FOIs forskningsgrupper har samverkan med internationell försvarsforskning. Övergripande samarbetsavtal har upprättats med de stora länderna i och även med länder utanför . Totalt finns drygt 20 avtal mellan regeringar under vilka det finns ett dussintal särskilda forsknings- avtal. FOI medverkar även i internationella samverkansorgan för försvarsforskning. FOI samverkar med forskningsmiljöer i andra länder inom EU:s ramprogram. Helt dominerande är här den flygtekniska forsk- ningen som är av tydlig dual karaktär. Men också andra exempel finns, t.ex. inom miljöområdet. Inom EU finns en strävan att inklu- dera också försvarsforskning i europeiska program. Detta kan främja FOI:s möjligheter att komma in i EU-program där myndig- hetens medverkan varit begränsad på grund av inriktningen av EU-programmen och gällande finansieringsregler. Den internationella forskningssamverkan har ökat och det är en fortgående trend. Ökningen har skett både avseende bilaterala och multilaterala projekt. Antalet forsk- ningsprojekt med internationell samverkan har ökat från cirka 10 projekt 1994, 50 projekt 1998 till ungefär 120 projekt 2003. Ökningen sammanhänger framför allt med det svenska inträdet i EU och den fastare form för samarbete som styrs av mellanstatliga avtal. Antalet projekt i internationell samverkan kan enligt FOI använ- das som kvalitetsindikator, då FOI:s medverkan efterfrågas av andra länder. Det är ett sätt att hålla kostnaderna nere då resultaten delas mellan de medverkande parterna. Värdet av den extra kunskap som FOI på grund av det avtalsbundna samarbetet erhåller uppskattar man till mellan två och insatta medel. Uppskattningen bygger på de extrakostnader som FOI minst skulle ha haft för att ta fram den aktuella kunskapen. Det samarbete som FOI bedriver med olika partners kan – fram- håller man – skapa möjligheter till utökat internationellt materiel- samarbete och exportmöjligheter för industrin. Denna samverkan bygger bl.a. på den svenska kompetensen inom såväl myndigheter som industri och är en förutsättning för att ska kunna få sina materielbehov tillfredställda även i fortsättningen, främst inom ramen för det europeiska samarbetet. FOI:s representanter har också en uppgift att under ledning av regeringen utveckla position avseende internationell forsk- ning och teknikutveckling. Således är Director i ramavtalssamarbetet, FOI:s utlandsdirektör är ord- förande för WEAG:s Panel II för forskning och teknologi och FOI-medarbetare representerar svensk FoT i de bilaterala kommis- sionerna. FOI avser enligt sin forsknings- och kunskapsstrategi att ytterl- igare vidga samverkan med utländsk försvarsforskning utifrån de erfarenheter och insikter i andra länders försvarsforskning som den etablerade samverkan gett. FOI samverkar med FMV för att beakta materielaspekter. Samverkan kan enligt strategin inriktas också utifrån behov av samverkan i internationella insatser. 8.3.1Typer av internationella avtal I det följande beskrivs de olika typer av internationella avtal som förekommer. Denna typ av avtal skapas oftast för att parterna har behov av att få en bättre insikt i vad som görs hos den andra partnern, och är i många fall det första steget i ett långvarigt samarbete. Verksam- heten består i utbyte av planer och dokument samt besök. Informa- tionsutbyten gör det möjligt att värdera nyttan av ett mer omfat- tande samarbete. Denna typ av avtal skapas för att överföra kompetens mellan parterna och den berörde deltar i den normala verksamheten inom forskningsgruppen. Genom utbytet överförs kompetens och erfarenhet om andra nationers arbetssätt. Detta är enligt FOI en mycket effektiv metod för att överföra intressant kompetens. Denna typ av avtal skapas av parterna för att genomföra ett gemen- samt forskningsprojekt där kostnader och resultat delas mellan parterna. Projekten kan bedrivas på många olika sätt. sam- ordnas existerande projekt och informationen utbyts, men det reella samarbetet är begränsat. I andra projekt sker ett omfattande gemensamt arbete där t.ex. utrustning används gemensamt. Oavsett hur samarbetet utformas överförs värdefull kompetens och erfaren- het mellan parterna. Dessa samarbeten leder ofta till nya projekt om kompetensgrupperna får fortsatt nationell finansiering. Utbyte av materiel för utvärdering Denna typ av avtal ger den mottagande parten möjlighet att utvär- dera utrustning eller liknande som kan vara av värde för mot- tagaren. Arbetet sker ibland med stöd från den givande parten. Verksamheten kan fungera som ingång för att skapa kontakt med intressanta grupper. Den kan också enligt FOI ha ett värde för svensk industri i dess marknadsföring (exportstöd). Mät-, utvärderings- och utbildningsuppdrag (tjänsteexport) Den mottagande parten vill ha en tjänst utförd som FOI kan leve- rera. Verksamheten ger intäkter som skapar en bredare ekonomisk bas för den berörda kompetensgruppen. Dessa uppdrag är ofta i någon form relaterade till exportstöd. Ramavtalssamarbetet (FA/) Genom sexnationssamarbetet1 har den internationella samverkan ökat. Samarbetet tog först sin utgångspunkt i den militära flyg- industrin och har sedan utökats till att gälla både försvarsmateriel och försvarsforskning. Förutom ingår även , , , och i detta samarbete. Ramavtalssamarbetet (FA/) innebär förändrade förutsätt- ningar för försvarsforskningen genom att parterna avser att sam- ordna sin forskning i en helt annan omfattning än vad som sker . I ramavtalet (artikel 28–33) nämns bland annat: Information ska ges om FoT-strategier och policy, liksom om pågående och planerade FoT-program. Parterna avser att utveckla en gemensam syn på teknologi- behoven och att koordinera sin verksamhet. Parterna önskar att samordna FoT mellan industrin och forsk- ningsinstituten. Parterna avser att skapa en gemensam organisation som kan upphandla FoT. utsågs FOI:s generaldirektör av regeringen till Research Director inom ramen för sexnationssamarbetet. Point of contact är placerad på FMV. avslutades förhandling- arna om implementeringsavtalet för forskningssamarbetet och avtalet skrevs . Den första sammanställningen av de sex ländernas FoT-stra- tegier med därtill hörande planer och projekt distribuerades för analys . gjordes den första analy- sen av underlaget inom FOI och ett hundratal projekt av intresse 1 Letter of intent, som utvecklats till ett Framework Agreement, FA. för FOI:s vidkommande identifierades. Samtal har sedan inletts avseende några av de mest intressanta projekten. FOI kommer , i samarbete med FMV, att genom- föra en mer omfattande analys av det tredje datasetet för att kart- lägga möjligheterna för storskaliga FoT-samarbeten. Detta är ett led i målet att skapa en gemensam syn på teknologibehoven i . En likartad analys sker i . Båda län- derna kommer att presentera sina förslag för FA/gruppen. arbetar HMR-gruppen (harmonisering av militära för- mågor/behov) med att ta fram substantiella samarbetsprojekt. Då sådana beslutats kommer FoT-gruppen att prioritera samarbete som kan stödja HMR-projekten. Redan gjorda delanalyser visar att de sex ländernas FoT präglas av en betydande nischning. Alla sex nationerna har behov av en väsentligt utökad samordning av FoT för att kunna uppnå sina framtida behov. Kompetens inom flertalet forskningsområden finns endast hos 2–3 länder. Ytterligare förändringar inom t.ex. industrin kan leda till monopolsituationer, eller att kunskapen måste köpas utanför , vilket dock inte alltid är möjligt. En brittisk analys visar att satsar för lite på forskning och utveckling för att kunna hålla jämna steg med . blev 1997 observatör inom WEAG2. FOI har i uppdrag att under FMV hålla samman all verksamhet inom WEAG Panel II (forskning och teknologi).