sou · GSB3124 · 2005-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade om kommittédirektiv för utredning rörande organisation av ett Östersjöcentrum som skall lokaliseras till . beslutade Chefen för , statsrådet , att fr.o.m. förordna direktör som särskild utredare i kommittén rörande organisation av ett Östersjöcentrum. Enligt direktiven skall utredaren redovisa sitt arbete . Som sekreterare i utredningen förordnades från departementsrådet vid , . I utedningens sekretariat har assistenten tjänstgjort . Utredningen (UD 2004:03) överlämnar härmed sitt betänkande (SOU 2004:124). Utredningen har därmed avslutat sitt arbete. Så har utredningen arbetat.......................................... utredningar och studier .................................. Det svenska Östersjösamarbetet................................... Ett Östersjöcentrum etableras ........................................ Att bidra till policyskapande ................................................... Samverkan med Sidas profilenhet............................................ Bilaga 1 Kommittédirektiv (Dir. 2004:81)...................................... Utredningen föreslår att ett Östersjöcentrum inrättas i med geografiskt fokus på , , , , – med tonvikt på närområdet i nordvästra , , och (de prioriterade länderna). Östersjöcentrum skall vara ett nationellt centrum med övergripande mål att underlätta och utveckla kontakter och samarbete med dessa länder. Östersjö- centrum skall i princip inte ersätta redan existerande organisa- tioner, institutioner och stöd utan tjäna som stöd och komplement därtill. Östersjöcentrum föreslås bestå av 15 personer och ha en årsbudget om när verksamheten är fullt utbyggd . som Östersjöcentrum etableras kom- mer successivt att av- vecklas till följd av att östersjömiljardfinansierad verksamhet upp- hör. Östersjöcentrum skall enligt förslaget ha följande verksamheter: 1.informera svensk allmänhet och specialister om det svenska samarbetet med de prioriterade länderna samt informera intres- serade i dessa länder om . En huvudsakligen IT-baserad informationsfunktion etableras vid Östersjöcentrum, 2.främja kontaktskapande och erfarenhetsutbyte mellan olika nationella aktörer inom det svenska Östersjösamarbetet. Detta skall ske främst genom seminarieverksamhet, 3.främja fördjupat arbete inom områden som bedöms vara av särskilt intresse för att utveckla samarbetet med berörda länder, 4.bidra till utformning av policy genom att aktörer som deltar i Östersjöcentrums verksamhet formulerar gemensamma slut- satser och rekommendationer, 5.ansvara för styrning och genomförande av det s.k. Visbypro- grammet, en stipendieverksamhet som tar sikte på de prioriterade länderna, samt ansvara för ett stipendieprogram, ("ledarskapsprogram"), inriktat på framtida ledare inom näringsliv och offentlig sektor i de berörda länderna. Vi föreslår vidare att: 6.målsättningen för Visbyprogrammet preciseras till att gälla ett fördjupat forsknings- och utbildningssamarbete mellan och motparter i berörda länder, 7.möjligheten prövas att förlägga det Internationella program- kontoret (IPK) till med övertagande av det operativa ansvaret för Visbyprogrammet samt övrig stipendieverksamhet inom utbildnings- och forskningsområdet som ansvarar för. En sådan ordning skulle innebära att i likhet med flera andra länder fick en sammanhållen hantering av utländska stipendieärenden inom utbildnings- och forskningsområdet. Utredningen har också haft att ta ställning till om det finns verk- samheter som tidigare finansierats ur anslaget Näringslivsut- veckling i som bör få en fortsättning och hur dessa i så fall skall administreras och finansieras. Vi föreslår i den delen att: 8.verksamheten Affärschans fortsätter inom ramen för ordinarie verksamhet, med inriktning mot de prioriterade länderna och med ökad finansiering av deltagande företag, 9.den näringslivsfrämjande verksamhet inom som finansierats genom Östersjömiljard 2 utvärderas inför ett eventuellt beslut om en förlängning, 10.verksamheten Aktiv Projektutveckling inom Utrikesdeparte- mentets projektexportsekretariat fortsätter som en del av departementets ordinarie exportfrämjande verksamhet. En utvärdering av verksamheten genomförs för åren 2000–2005, 11.en förstärkning sker av och ambassadernas projektbevakning , 12.svenska konsultfonder i de internationella finansierings- institutioner som har verksamhet i de berörda länderna tillförs ytterligare medel, om utvärderingar kan visa att svenska före- tags upphandlingsmöjligheter därigenom förbättrats. The inquiry proposes that a should be established in , with a geographical focus on Estonia, , , , (with an emphasis on the adjacent area of north- west ), and (the priority countries). is intended as a national centre whose overall objective will be to facilitate and develop contacts and cooperation with these countries. In principle, the will not replace organisations, institutions and support schemes that already exist but will serve to reinforce and supplement them. Under the inquirys proposal, the will have a staff of 15 people and an annual budget of just over million when activities are fully developed in 2006. As the becomes established, the Government Offices Baltic Billion Secretariat will gradually be wound up as the activities funded by the Baltic Billion programme come to an end. The proposed activities of the are as follows: 1.to inform people in – the general public and specialists – about Swedish cooperation with the priority countries and to inform interested people in these countries about . A mainly information office will be set up at the , 2.to promote networking and experience exchange between different national actors involved in Swedish Baltic Sea cooperation. The main vehicle for this activity will be seminars, 3.to promote more in-depth work in areas that are considered of special interest for developing Swedish cooperation with the countries concerned, 4.to contribute to policy formation, by actors who participate in the activities of the formulating common conclusions and recommendations, 5.to be responsible for managing and implementing the so called Programme, i.e. a scholarship programme focussed on the priority countries, and be resonsible for a new scholarship programme, (leadership programme), targeting future leaders in the business world and the public sector in the countries concerned. In addition, we propose that: 6.the objective of the Programme should be changed to promote more specifically deeper cooperation on research and education between and its counterparts in the countries concerned, 7.the possibility should be examined of moving the International Programme Office to , where it would take over opera- tional responsibility for the Programme and other scholarship programmes in the area of education and research for which is currently responsible. An arrangement of this kind would mean that in , as in a number of other countries, the management of education and research scholarships for foreign students would be brought together into a single system. The inquiry has also been asked to take a position on the question of whether any activities previously financed from the appropria- tion for Business development in the Baltic Sea region should continue and, if so, how these should be administered and financed. In this connection, we propose that: 8.the Baltic Region project (Affärschans ) should continue within the framework of the normal activities of the , focusing on the priority countries and with increased co-financing by partici- pating companies, 9.the trade development and promotion activities in the Barents Region that are now financed through Baltic Billion 2 should be evaluated prior to any decision on extension, 10.the project development programme conducted by the Secretariat at the Ministry for Foreign Affairs should continue as part of the regular export promoting activities of the Ministry. An evaluation should be made of the programme, covering the period 2000–2005, 11.additional resources should be appropriated for the monitoring of projects that are of interest to Swedish industry in the priority countries, 12.additional funds be set aside for Swedish consultant trust funds at the international financing institutions that have activities in the countries concerned, if evaluations can show that these funds have improved opportunities for Swedish companies to compete for contracts. Utredningens uppgift har varit att lämna förslag på vilka verksam- heter som bör ingå i ett Östersjöcentrum, som skall vara ett informations- och samverkansorgan för de myndigheter och organisationer som arbetar med att främja kontakter, samarbete, handel och kunskapsutbyte med länderna i . I uppdraget har ingått att lämna förslag på hur Östersjöcentrum, som skall förläggas till , bör organiseras och finansieras, inbegripet en budget för vart och ett av åren 2005–2007. Vidare har utredningen haft i uppgift att pröva om verksamheter, som finansierats med Östersjömiljard 2, bör fortsätta och hur de i så fall bör administreras och finansieras. Slutligen har utredningen haft att lämna förslag på hur verksamheterna vid Östersjöcentrum och Sidas nya profilenhet bäst kan samverka med varandra. 1 Så har utredningen arbetat Vi har fokuserat utredningen på att undersöka förutsättningarna för att skapa ett nationellt centrum för att främja en fördjupning av samarbetet med de berörda länderna i . Vad gäller den del av uppdraget som rör ställningstaganden om en eventuell fortsättning av verksamheter som finansierats genom Östersjö- miljard 2 har vi huvudsakligen grundat våra bedömningar på tidigare gjorda utredningar och studier samt projektutvärderingar som enskilda projektägare låtit utföra. Vi har anordnat fyra seminarier med högskolor och universitet, myndigheter, regioner inklusive Kommun- och Landstings- förbunden samt representanter för näringsliv. Därutöver har vi haft möten med företrädare för myndigheter, näringsliv och olika orga- nisationer. Såväl organisationer som enskilda personer har inkommit med skriftliga inlagor till utredningen. En rad olika spontana förslag har presenterats av olika aktörer som utredningen haft kontakt med. En extern konsult har anlitats för analys av en IT-lösning inom Östersjöcentrums informationsfunktion. 2 utredningar och studier Studien för framtiden (Ds 2002:46) innehåller en bred kartläggning av förutsättningarna för det svenska näringslivets verksamhet i . En analys görs av hur dessa förut- sättningar påverkats av det arbete som bedrivits under Östersjö- miljard 2 och förslag formuleras angående en eventuell fortsättning av programmet. Studien föreslår nya insatser för att främja utnyttjande av humankapital i det östra närområdet inom områden där svenska utbildningsinstitutioner, företag och myndigheter har ett särskilt engagemang. Vidare föreslås att frågan om upprättande av en lånefond riktad mot kunder i Östersjöstaterna utreds. Slutligen föreslås att näringsliv och stat samarbetar för att utforma en strategi för deltagande i de stora miljö-, energi- och infrastruk- turprojekt som kommer att genomföras i de nya EU-länderna i . Skrivelsen bedömer att det är motiverat att fort- sätta med den kontakt- och nätverksskapande verksamheten kopplad till näringslivsintressen i , och Vitryss- land men att den bör fasas ut i de nya medlemsländerna. En genomgång görs av Östersjömiljard 2 finansierad verksamhet med rekommendationer inför ett eventuellt fortsatt Östersjöprogram. I studien insatser för näringslivsutveckling i Östersjö- regionen (UD-EC ) föreslås en fortsättning av vissa del- program som finansierats genom Östersjömiljard 2. Studien gör en prioritering av olika program varvid Marknadsplats , Aktiv Projektutveckling inom UD/PES och stöd till konsultfonder inom de internationella finansieringsinstitutionerna hamnar främst. Statskontorets granskning av Östersjömiljard 2, Östersjö- miljard 2 Mer än företagsfrämjande (2004:3) innehåller bedömningar av projekten inom Östersjömiljard 2. Det konstateras att en betydande del av programmets medel har använts till projekt med svag koppling till svenskt näringsliv. Man förordar att liknande program bör drivas inom ramen för ordinarie myndig- hetsstrukturer snarare än genom en funktion inom regerings- kansliet. Den Internationella kulturutredningen (SOU 2003: 121) inne- håller flera förslag med relevans för Östersjöcentrum. Utredningen föreslår att Svenska institutets uppgifter inom utbildning och forskning, undantaget svenskundervisningen, överförs till organ under . Utredningen föreslår vidare att demokrati- och samhällsinsatser i central- och och utvecklingsländer överförs till annan organisation. Slutligen före- slås att de internationella kulturinstituten i – författar- och översättarcentrum, Baltic Art Center och Internationella Tonsättarcentrum – förs samman i ett gemensamt nätverk med benämningen internationella kultur- och forsk- ningsinstitut. föreslås få till uppgift att stödja detta nätverk. konstaterar i sin rapport – Om högskola och högskolesamarbete i östra närområde (Hög- skoleverkets rapportserie 2003:8 R) att det finns ett omfattande samarbete mellan enskilda svenska lärosäten och lärosäten i våra östra grannländer. konstateras att det endast i liten grad förekommer att svenska lärosäten samordnar sina aktiviteter i östra och att det verkar saknas en strategi för hur utbildnings- och forskningsområdet långsiktigt kan stödja andra delar av sam- hällsutvecklingen. Man föreslår en bättre samordning av olika politikområden när det gäller östsamarbetet, t.ex. mellan närings-, utrikes- och utbildningspolitik. I detta syfte föreslås en konferens mellan de viktigaste aktörerna. gjorde 2001 en utvärdering av Visbyprogrammet. Rapporten ger en positiv bedömning av SI:s hantering av verksamheten. konstateras att det inom programmet är ont om projekt och nät- verk där näringslivet, offentlig sektor, media och kultursektorn är engagerade. Utredningen om organisation av ett nationellt centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport (SOU 2004:84) föreslår etablering av ett statligt bolag med uppgift att bl.a. främja samarbetet mellan nationella, regionala och lokala initiativ inom miljöteknikområdet, skapa synergier och främja en nationell kraftsamling av resurser. Centrum skall vidare bidra till att skapa kontaktytor och främja samarbetet mellan marknadens olika aktörer (företag, forskare, finansiärer, biståndsorgan, myn- digheter och organisationer, utlandsorganisationer m.fl.). Centrum föreslås bli en kontaktpunkt för utländska beslutsfattare som önskar kunskapsöverföring eller teknologiutbyte med samt export från . Vidare föreslås centrum få en roll vad gäller nationell överblick, främja miljöteknik i bred bemärkelse och ge råd till regeringen och bistå med underlag. En budget om totalt för /05 har framtagits. 3 Det svenska Östersjösamarbetet Det svenska Östersjösamarbetet har en enorm bredd, omfattar i stort sett alla samhällssektorer och inbegriper aktörer inom både offentlig och privat sektor. Samarbetet bedrivs på såväl central som regional och lokal nivå. har beslut fattats om statligt finansierade utveck- lingsinsatser i , , , , , och uppgående till . Därutöver beslutade regeringen om Östersjömiljard 1 för insatser för att öka handeln och investeringarna och i övrigt stärka samarbetet mellan stat och näringsliv i . beslutade regeringen om Östersjömiljard 2 med det övergripande målet att stärka svenska företags position i och att förbättra förutsättningarna för svenska företag att delta i utvecklingen av regionens näringsliv. Utvecklingssamarbetet med de baltiska länderna fokuserades inledningsvis på suveränitetsstöd och stöd till omställningen från planekonomi till marknadsekonomi och från enpartistat till parla- mentarisk demokrati. inriktades sam- arbetet på stöd till ländernas EU-anpassning. I har utveck- lingssamarbetet inriktats på miljöinsatser samt ett omfattande vän- ortssamarbete. Samarbetet med och har haft en betydande bredd med insatser till stöd för ekonomisk omvandling, social trygghet, miljö, gemensam säkerhet, utbildning och forskning samt jämställdhet. I båda länderna har stöd utgått till investeringar för miljöförbättringar. I har det svenska stödet framförallt inriktats på demokratistöd. Utvecklingssamarbetet med de berörda länderna har engagerat stora delar av det svenska samhället. Svenska myndigheter, kom- muner, enskilda organisationer, universitet och högskolor och näringsliv har utnyttjats som projektgenomförare i samarbets- länderna. Inom området gemensam säkerhet har bl.a. , Luft- fartsverket, , och engagerats. På rättsområdet har , Domstols- verket, och drivit projekt. Inom området social trygghet har i bedrivit projektverksamhet i de baltiska länderna och . Inom området ekonomisk omvandling har Lantmäteriet, AMS, RSV, RRV och det statliga bolaget genomfört viktiga insatser. , SKI och SSI har tillsammans med svenskt näringsliv gjort stora insatser för att förbättra miljön och kärnsäkerheten i de berörda länderna. () har genom sin stipendieverksamhet främjat ett omfattande utbyte på grundutbildnings- och forskarnivå mellan svenska högskolor och universitet och motparter i de berörda länderna och bidragit till att utveckla ett rikt kulturutbyte med samarbetsländerna. Sida har bidragit till finansieringen av fördjupade vänortssamarbeten mellan svenska kommuner och kommuner i de berörda länderna. På liknade sätt har medel avsatts för samarbete mellan svenska län och motparter i de berörda länderna samt för samarbete genom enskilda organisationer och folkrörelser. Det Östersjömiljardfinansierade samarbetet, som beskrivs i mer detalj i avsnitt 4.7, har förutom svenskt näringsliv också engagerat en rad olika myndigheter med , , Sida och länsstyrelserna som viktigaste enskilda aktörer. De statliga medlen för samarbete med , , och minskar nu betydligt till följd av att utvecklingssam- arbetet med dessa länder upphör och en avveckling sker av Öster- sjömiljardfinansierad verksamhet. Detta betyder att fortsatt sam- arbete med dessa länder främst kommer att ske inom ramen för olika myndigheters, regioners och organisationers ordinarie verk- samhet och utifrån de egenintressen som är knutna därtill. För övriga berörda länder, dvs. , och kommer dock det statligt finansierade utvecklingssamarbetet att fortsätta. Flera myndigheter och representanter för regioner och kommuner har till utredningen uttryckt ett behov av överblick vad gäller andra aktörers verksamhet i de berörda länderna samt ett behov av erfarenhetsutbyte kring detta samarbete. Inom det egna verksamhetsområdet har man ofta god inblick om vad som sker och goda kontakter med motparter i de berörda länderna. Kun- skaper om verksamhet inom angränsande områden och aktörer är emellertid ofta bristfällig. En myndighet har i skriftlig inlaga till utredningen uttryckt det som ett Östersjöcentrum kan vara navet i olika nätverk inom säkerhets-, kultur-, näringslivs-, miljö- områdena osv. för att stimulera erfarenhetsutbyte mellan i första hand de svenska men i förlängningen de andra ländernas offentliga och privata aktörer, för att på så sätt bredda redan etablerade kontaktnät. skedde en dramatisk utveckling av handeln i . De baltiska länderna och omorienterade sin handel från det tidigare till framförallt EU. De tre baltiska länderna och genomgick en period av stark till- växt och ökade sin export kraftigt. har den starka tillväxten i de baltiska länderna fortsatt. har den ryska ekonomin och även den ukrainska ekonomin expanderat kraftigt. Den svenska exporten till de prioriterade länderna ökade från 1995 till 2003. Sam- tidigt ökade import från dessa länder från till . har svenska företag genomfört omfattande investeringar i framförallt de baltiska länderna, och . I studien for trade, growth and investment in the Baltic sea Region som genomförts av () är bedömningen att lyckats rimligt väl med att utnyttja de tillväxtmöjlig- heter som de snabbt växande ekonomierna på andra sidan Öster- sjön erbjuder. Utbytet med bedöms dock ligga under den potentiella nivå som bl.a. landets ekonomiska utvecklingsnivå och geografiska närhet innebär. För länderna och folken kring har det gemensamma havet främjat handel, kulturutbyte och sam- verkan. Ett rikt kontaktutbyte och samarbete men också konflikter har präglat regionens historia. Under till fanns en mur mellan länderna som i stort sett frös alla kontakter. Detta undantagstillstånd avslutades . Därefter har kontakterna mellan formligen exploderat inom alla samhällssektorer och på alla nivåer – natio- nellt, regionalt och lokalt. Det finns emellertid fortfarande en stor klyfta i vad gäller ekonomisk och social utveck- ling mellan nya och gamla EU-medlemsländer och mellan med- lemsländer och unionens östliga grannländer. Klyftorna minskar nu till följd av en den högre ekonomiska tillväxten i regionens östra mindre utvecklade delar. Det ligger i svenskt intresse att bidra till att denna positiva utveckling fortsätter samt att utnyttja de möjlig- heter till ökad tillväxt i som dessa förhållanden skapar. Utvecklingssamarbetet med , , och upphör som en följd av dessa länders EU-anslutning. Givet en fortsatt positiv ekonomisk utveckling i och kan utvecklingssamarbetet med dessa länder komma att minska och en övergång därmed ske mot ett alltmer normaliserat grannlandssamarbete. I har en auktoritär maktutövning förhindrat demokratiska och marknadsekonomiska reformer. Om de politiska förutsättningarna ändras bör dock en normalisering av samarbetet kunna ske även med detta land. Det är angeläget att utveckla effektiva former för att främja ett fördjupat grannlandssamarbete med de berörda länderna som särskild statlig öronmärkt finansiering för flera av länderna förväntas minska. Mot denna bakgrund bedömer vi att ett Östersjöcentrum kan vara ett effektivt instrument för att katalysera och driva på samarbetet med EU:s nya medlemsstater i Östersjö- området och deras östra grannländer. Vad gäller Östersjöcentrums lokalisering talar regionalpolitiska skäl för en placering utanför . En nackdel med att förlägga centrum utanför är dock att dagsmöten med brett del- tagande från olika delar av och utlandet av transportskäl i praktiken inte är lätta att genomföra. Möten och seminarier som pågår längre än kan däremot med fördel förläggas till någon av de många orter i landet som har direkta flygförbindelser med . Det gäller i synnerhet för verksamheter som går ut på att i avskildhet och ostört få mötesdeltagare att engagera sig i en fördjupad diskussion kring ett visst ämnesområde. Det är främst inom en sådan internatsliknande ram som vi ser mötesbehoven inom Östersjöcentrum. utgjorde ett centrum för handeln i . I modern tid stod värd för det första Östersjötoppmötet, den 3–, vilket blev en milstolpe för utformningen av det nutida samarbetet mellan länderna i Östersjö- regionen. Kommunikationerna mellan fastlandet och är goda med täta flygavgångar och snabba färjeförbindelser. Hög- skolan på utgör en viktig förutsättning för utvecklingen av det gotländska näringslivet och för den framgångsrika utloka- liseringen av statlig verksamhet till ön, bl.a. internationella avdelning i och . På liknande sätt tror vi att Högskolan på kommer få en roll, inte minst som rekryteringsbas, för Östersjöcentrum. Vi föreslår alltså att ett Östersjöcentrum upprättas och lokaliseras till med övergripande mål att underlätta och utveckla kontakter och samarbete med , , , , – med tonvikt på närområdet i nordvästra , och (de prioriterade länderna). Östersjöcentrum skall var ett nationellt centrum och inte ersätta redan existerande organisationer, institutioner och stöd. Dess verk- samhet preciseras i det följande. Intresset för samarbete med de prioriterade länderna ökar i takt med att relationerna mellan våra länder fördjupas alltmer.