sou · GSB383d2 · 2005-01-01 00:00:00 — 9http:///soap/intro.htm 10http:///it/itipraktiken/rorelsehinder/undersidor/lantern.pdf 11Umeå universitet 2003. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik 9.4.5Hjälpmedel – varor och tjänster Av tradition har hjälpmedel för funktionshindrade ansetts omfatta produkter i meningen varor. ISO klassificeringen ISO 9999 om- fattar till exempel enbart varor. I takt med IT-utvecklingen har olika typer av tjänster blivit alltmer intressanta – för alla medbor- gare. Vissa tjänster är av särskild betydelse för personer med funk- tionshinder. IT-baserade tjänster för personer med funktionshinder Exempel på IT-baserade tjänster som är särskilt framtagna och ut- formade för personer med funktionshinder och berörda personer i omvärlden som upphandlas av , , se vidare avsnitt 9.6. Upphandlade tjänster inom teleområdet är : De beskrivna tjänsterna är elektroniska kommunikationstjänster. Tjänsteupphandlingen omfattar inte innehållet som överförs med hjälp av dessa tjänster. Av de nämnda tjänsterna förutsätter de fyra förstnämnda tillgång till texttelefoner, bildtelefoner eller datorer för den enskilde funktionshindrade användaren. För den sistnämn- da tjänsten, förmedlingstjänst för talskadade, används vanliga tele- foner. Att använda tjänsterna är gratis för användarna. Enligt PTS bedömning förväntas nya tjänster inom telekommu- nikationsområdet med krav på hög överföringskapacitet utvecklas . I PTS regi drivs också som nämnts ett antal försök med bredband i tillämpningar för funk- tionshindrade. Dåvarande arbetade också aktivt med att stimulera frågan om tjänsteutveckling och tjänstedesign. I utred- ningens hearingar inom IT-området betraktades tillgången till nätet 12 Fruktträdet är ett databassystem som användarna kan nå via texttelefon eller dator med modem. Ett tiotal databaser är anslutna. Databaserna innehåller bland annat nyheter, föreningsinformation samt elektroniska möten för dövblinda. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik för personer med funktionshinder som en synnerligen angelägen fråga. För att få tillgång till information och för att få del av viktiga tjänster bedömdes tillgången till Internet så gott som oundgänglig för alla medborgare. När det gäller övrigt utbud av tjänster finns dels tjänster som förutom digital information innehåller inslag av personmedverkan, dels helt automatiska digitala tjänster. Flera exempel på Internetba- serade tjänster finns där innehållet är av särskild relevans för perso- ner med funktionshinder. Exempel på en sådan tjänst är stöd till föräldrar med språkförsenade barn som logopedmottagning tillhandahållit på sin webbplats. Ett annat exempel är Internetbase- rad tinnitusbehandling som tillhandahålls från Akademiska sjuk- huset i . Det finns också exempel där IT använts som stöd i afasibehandling på distans (, 2000). Exempel på nätbaserade tjänster som är utformade för personer med psykiska funktionshinder är på vardagen och på maten – kostprogram13. Planer finns att utveckla stöd till personer med psykisk funktionsnedsättning när det gäller hur man städar och hur man sköter sin personliga hygien. Ytterligare ett exempel på en Internetbaserad tjänst är en vardagstjänst som är avsedd som stöd för personer med utvecklingsstörning. Tjänsten gör det möj- ligt för användaren att få kognitivt stöd när det gäller arbetsgången vid tvätt av kläder. Det handlar om en tjänst vars funktion är att kompensera ett funktionshinder. Funktionaliteten i tjänsten utgörs av dess innehåll. Inom ramen för projektet har tjänster utvecklats som stöd till anhöriga och äldre personer med demens. Tjänsten inne- håller dels programvara med information om praktiska inslag i om- vårdnaden av den äldre familjemedlemmen, dels en möjlighet att via e-post komma i kontakt med andra familjer som befinner sig i en liknande situation. Möjlighet att via e-post eller telefon få kontakt med personal inom äldreomsorgen ingår också i tjänsten, se vidare avsnitt 9.6. planerar lägga ut information på webben om framkomligheten i stadsmiljön och tillgänglighet till restauranger, teatrar och andra offentliga lokaler. Det innebär att en rörelse- hindrad besökare själv i förväg kan skaffa sig en uppfattning om tillgängligheten till olika lokaler. Alltfler kommuner tillhandahåller eller planerar tillhandahålla liknande guider på nätet. 13 (Akademiska sjukhusets i ). Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Det finns också tjänster vars funktion är att skapa tillgänglighet till information. Ett exempel på stöd till funktionshindrade, främst de med läshandikapp, som börjar tillhandahållas är talande webb- tjänster. Användaren som kan ha svårigheter att ta till sig skriftlig information får texten uppläst och kan på så sätt lättare ta del av innehållet. En utskriftstjänst för dövblinda tillhandahålls av Tal- boks- och , TPB. Tjänsten innehåller dels , dels elektroniska inslag. Det material som den dövblinde vill ha utskrivet (till exempel en bruksanvisning) skickas till TPB och utskriften kan tillhandahållas via e-post eller i punktskrifts- form. , , tillhandahåller en lästjänst för den som har svårt att läsa svartskrift. Brukaren faxar den aktuella texten till och får den uppläst över telefon. Användningen av informationsteknik medför behov av olika etiska överväganden. Det som för den ene upplevs positivt kan för den andre upplevas negativt. Ett exempel rör möjligheten att med hjälp av IT övervaka människor – något som bland annat illustreras av övervakningsdelen i smarta hem. Vetskapen om att inte vara övergiven kan upplevas tryggt och positivt av vissa medan möj- ligheten till kontroll och insyn huvudsakligen kan upplevas negativt av andra. Ett annat aktuellt exempel som inrymmer ett etiskt di- lemma är diskussionen om att implantera datachips för att kunna spåra människor som befinner sig i risksituationer: en teknik som exempelvis börjat användas för att spåra försvunna eller kidnappade barn i . Hit hör också IT-användningens baksida, till ex- empel risken för passivitet och stillasittande, liksom risken för olika typer av belastningsskador. När det gäller frågan om even- tuella hälsorisker är förenade med exponeringen av strålning från mobiltelefoner och basstationer gör ansvariga myndigheter bedömningen att det inte finns något vetenskapligt stöd för att all- varliga hälsorisker skulle vara förenade med användningen av mo- biltelefoni. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Begreppet användbarhet tillämpas i ökad utsträckning när det gäller datorstöd i allmänhet. Man talar om tillgängliga och använd- bara produkter och system. ISO-definitionen14 av användbarhet omfattar produktens/systemets ändamålsenlighet, effektivitet och användartillfredsställelse. I to in Union (2003) framhålls särskilt att provning av hjälpmedel i högre grad än nu bör inkludera mätningar av hjälpmedlens användbarhet. En central fråga i sammanhanget är hur användarinflytande kan säkerställas vid design, utvärdering och upphandling av IT-hjälp- medel liksom i andra beslutsprocesser som är relevanta i samman- hanget. Ambitionen inom svensk forskning om handikapp och teknik är att skapa arbetsformer så att brukarnas synpunkter kom- mer in i de olika faserna i innovationsprocessen (2003). Medverkan i kravspecifikationsarbete inför en upphandling är ex- empel på en del i processen där brukarmedverkan är särskilt angelä- gen med målet att upphandlingen skall resultera i användbara hjälpmedel. Se vidare avsnitt 9.11. Användningen av kommunikationsteknik medför en delvis annor- lunda syn på vad som är hjälpmedel och vem som är hjälpmedelsan- vändare. Traditionellt anses hjälpmedelsanvändare vara personer som har en funktionsnedsättning. Inom kommunikationsområdet visar sig detta synsätt inte alltid hållbart. Kommunikation mellan människor är till sin natur ömsesidig och involverar alltid fler än en samtalspartner. Det innebär att båda samtalspartner får ett problem vid avbrott eller hinder för kommunikation. kan text- telefon och bildtelefon tillhandahållas som anhörigtelefon. Fram- tiden kan medföra andra exempel på IT-stöd som används av fler än den funktionshindrade individen eller som i första hand är avsedda för gemensam användning av brukaren, anhöriga och/eller andra personer i omgivningen. Ett aktuellt exempel är den ovan nämnda Action-tjänsten i vilken IT används som stöd till anhöriga och äldre. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Nya möjligheter genom IT-utvecklingen Min bedömning är att informationstekniken erbjuder mycket stora möjligheter till förbättrad livskvalitet och delaktighet i samhälls- livet för personer med funktionshinder. Dagens hjälpmedel är re- sultatet av många års utvecklingsarbete och teknikutvecklingen har fört med sig nya och bättre produkter för många olika grupper. Det finns nu erfarenhet av kompetent och engagerat ar- bete med att tillhandahålla den nya tekniken till personer med funktionsnedsättning. Tekniken används i hjälpmedel för dagligt liv, för arbete, utbildning, kultur och fritid. Ansvariga huvudmän har byggt upp en mycket värdefull kompetens för att kunna stödja brukarna att få tillgång till det moderna samhällets möjligheter. Funktionshindrade personers liv har liksom andra medborgares på ett djupgående sätt förändrats genom bland annat tillgången till datorer och Internet. Enligt min mening har teknikutvecklingen i flera avseenden haft större betydelse för personer med funktionshinder än för männi- skor i allmänhet. De tekniska hjälpmedlen har för många funk- tionshindrade personer inneburit grundläggande möjligheter att läsa, skriva, kommunicera och få tillgång till information. IT-verk- tygen, som för många av oss innebär att vi bekvämt kan hantera information, kan för den som har ett funktionshinder vara nödvän- diga redskap för att över huvud taget kunna utföra sådana grund- läggande aktiviteter. Min bedömning är att tekniken spelar en viktig roll och att mycket värdefullt arbete görs för att ta tillvara dess möjligheter. Jag gör dock bedömningen att mycket återstår att göra. finns ex- empelvis tekniska möjligheter inom området informations- och kommunikationsteknik och digital teknik som i alltför begränsad utsträckning kommer berörda brukargrupper till del. Bland det viktigaste att tillgodose är behovet av personliga hjälpmedel som behövs för att skapa åtkomst till Internet. De hjälpmedel som behövs kan vara anpassade tangentbord, skärmläs- ningsprogram eller andra tillbehör. Möjligheten att dra nytta av de nya förutsättningarna bygger till stor del på att användaren har till- gång till datorer och Internet med e-post och webb. Internationella normer och krav beträffande tillgänglighet till Internet för funk- tionshindrade IT-användare har tagits fram och hjälpmedel som Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik möjliggör för personer med funktionshinder att kunna använda Internet finns att tillgå. Internet har kommit att bli det moderna samhällets främsta redskap och miljö för information och kommu- nikation. Medborgarnas kontakter med myndigheter sker i ökad utsträckning över Internet. Internet blir plattformen för olika digitala tjänster. Genom att tillhandahålla en möjlighet för personer med funktionsnedsättning att självständigt hantera interaktiva tjänster på webben bedöms efterfrågan på andra samhällsinsatser väsentligen kunna minska. Av ovanstående framgår också att det finns nya möjligheter på hjälpmedelsområdet som enligt min bedömning inte tagits tillvara i tillräcklig utsträckning. I det professionella ansvaret för yrkesverk- samma inom hälso- och sjukvård ligger att utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet bedöma och tillgodose behov av hjälpmedel till personer med funktionshinder. Det ligger utanför mitt ansvar att ta ställning till vilka specifika behov för enskilda personer som skall tillgodoses med hjälp av ny teknik. Generellt kan jag dock konstatera att det finns ett gap mellan forskning och utveckling å ena sidan och brukarnas vardag å den andra. Det pågår mycket värdefullt forskningsarbete, såväl inter- nationellt som nationellt för att – bland annat med teknikens hjälp finna lösningar på de problem som ett funktionshinder kan medföra. Mycket av detta forsknings- och utvecklingsarbete kom- mer dock sällan eller aldrig vidare till praktiska lösningar till gagn för brukarna. Ett av mina förslag handlar om att öka möjligheterna att pröva nyheter i praktiken. Det presenteras i avsnitt 9.8. Jag kan också konstatera att det finns ett gap mellan vad som är tillgängligt i princip och vad som är tillgängligt i praktiken. De nya produkter och system som IT-utvecklingen fört med sig tas enligt min mening inte tillvara i tillräcklig utsträckning. Det finns många personer med funktionshinder som skulle kunna nå en högre grad av delaktighet med hjälp av ökad tillgång till ändamålsenliga IT- hjälpmedel. Både medvetna och omedvetna prioriteringar görs enligt min mening till följd av samhällets bristande ekonomiska resurser i kombination med de attityder till personer med funk- tionshinder som kan förekomma i samhället. Andra orsaker till dagens situation av relativt dåligt utnyttjande av de nya tekniska möjligheterna är personalbrist och svårigheter för berörd personal att i en krävande arbetssituation hinna följa med en snabb teknik- utveckling. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik När det gäller nya tekniska möjligheter som i alltför otillräcklig grad tagits i bruk vill jag särskilt peka på ett område, hjälpmedel för personer med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. De nya möjligheterna till kompensatoriskt stöd vid läs- och skrivsvårigheter har enligt min bedömning tagits tillvara i alltför begränsad utsträckning. Skillnaden mellan de uppskattade och på- talade behoven och tillhandahållandet av hjälpmedel för berörda grupper är alltför stor. Min bedömning är att det behövs ett till- fälligt tillskott av särskilda medel för att tillhandahålla hjälpmedel till personer med läs- och skrivsvårigheter. Jag har övervägt flera alternativa former och gör bedömningen att ett särskilt anslag bör tillföras sjukvårdshuvudmännen för tillhandahållande av utrustning för uppspelning av digitala tal- böcker liksom vissa andra typer av hjälpmedel för personer med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. Dessa möjligheter har funnits men inte tillhandahållits i för brukarna till- fredsställande grad. Synskadade personer börjar dock i ökande ut- sträckning få tillgång till talboksläsare genom landstingens försorg. Andra grupper, till exempel de med kognitiva eller psykiska funktionshinder har också angelägna behov men för dessa har möj- ligheterna uppkommit senare och min bedömning är att rade hjälpmedel för dessa grupper kommer att tillhandahållas inom ramen för sjukvårdshuvudmännens ansvar och budget i takt med att kunskapen om dessa nya möjligheter sprids. En förutsättning för att detta skall ske är dock att insatser för kompetensutveckling genomförs inom området. Särskilda medel bör också tillföras Talboks- och för att täcka vissa av kostna- derna för sådan utrustning som låntagare vid biblioteken behöver för att ta del av digitala talböcker eller andra typer av böcker. Min uppfattning är att möjligheterna att använda IT som stöd till fritidsaktiviteter för personer med omfattande funktionshinder, exempelvis i form av konstnärligt skapande, har tagits tillvara i alltför ringa utsträckning. Inom arbetslivet finns möjlighet att er- hålla bidrag till redskap för den som är yrkesmässigt konstnärligt verksam men redskap för utövande av konstnärliga aktiviteter till- handahålls vanligtvis inte som personliga fritidshjälpmedel för vuxna personer med funktionshinder. Ett annat exempel inom fri- tidsområdet gäller möjligheten till stimulans och förströelse genom tillgång till anpassade datorspel. Enligt förarbetena till hälso- och sjukvårdslagen omfattas sjukvårdshuvudmännens skyldighet att Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik tillhandahålla hjälpmedel för dagligt liv även hjälpmedel för fritids- ändamål. Min bedömning är att IT erbjuder möjligheter till fritids- aktiviteter som kan vara mycket meningsfulla för den enskilde och bidra till den enskildes sociala och personliga utveckling men som tas tillvara i mycket begränsad utsträckning. Jag har kunnat konstatera att IT-hjälpmedel allt oftare tillhanda- hålls i den offentliga miljön för gemensam användning av flera per- soner med funktionshinder. Det gäller till exempel individuella hjälpmedel som används för att ta del av syntolkning av en teater- föreställning. Andra exempel är hjälpmedel (förstorande video- system, punktläsrad med mera) som tillhandahålls i ett universitets eller högskolas resursrum för att på plats kunna disponeras av studenter med funktionshinder. Det förekommer också att biblio- teken har för funktionshindrade personer anpassade datorer. Det handlar här inte om personliga hjälpmedel som den enskilde fritt och personligen behöver disponera över utan hjälp- medel som kan användas av flera. Det handlar heller inte om till- gänglighet i meningen generell anpassning av miljön men får ändå ses som en del av ett arbete som syftar till att skapa tillgänglighet. Sådan användning av hjälpmedel innebär inte att behovet av personliga hjälpmedel upphör att existera, men är enligt min mening ett effektivt sätt att hushålla med knappa resurser. Utredningen har konstaterat att moderna IT-hjälpmedel kan bestå av såväl produkter som digitala tjänster och bedömer det sannolikt att utvecklingen av tjänster fortsatt kommer att vara intensiv. Att hämta tjänster på Internet kan vara effektivt och kostnadsbespa- rande i jämförelse med att utrusta varje enskild användare med egen programvara med motsvarande innehåll. Att distribuera uppdate- rade versioner av Internetbaserad tjänster är dessutom betydligt enklare. Genom att använda automatiska tjänster ökas möjligheter till besparing av personalkostnader. Att ha tillgång till en distans- förmedlad tjänst kan vara bekvämt för den som på grund av ett funktionshinder måste hushålla med sin energi för att klara av var- dagen. Vissa tjänster kommer den enskilde användaren sannolikt kunna utnyttja utan kostnader (bortsett från kostnad för eventuell dator och kostnad för Internetabonnemang etcetera). Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik kommer sannolikt erbjudas till en kostnad. Vid de hearingar som anordnats av utredningen har framkommit att det finns ett intresse hos företagen att utveckla och sälja kompensatoriska tjänster för funktionshindrade användare. En annan fråga som är principiellt viktig att diskutera gäller löpande driftkostnader för utnyttjande av tjänst. Det finns som nämnts exempel på tjänster (digitala i kombination med person- förmedlade) som tillhandahålls utan driftkostnad för brukaren (det gäller till exempel ovannämnda tjänster som upphandlats av PTS) Det finns också tjänster där brukaren betalar en regelbunden avgift för tjänsten (trygghetslarm är ett exempel) även om man inte brukar tala om att tjänster förskrivs. Utredningsarbetet har visat att utvecklingen inom IT-området redan har medfört många nya möjligheter att tillgodose behov av information, kommunikation och kognitivt stöd för personer med funktionshinder. Min bedömning är att området också innehåller en betydande potential med möjligheter att tillgo- dose redan kända behov med nya lösningar. Situationen ställer ökade krav på huvudmännen att hålla sig ajour med utvecklingen men också att beakta de nya möjligheterna vid bedömningar av be- hov och vid prioriteringar mellan insatser. Tillgången till IT-baserade läshjälpmedel för personer med läs- handikapp skall ökas. Tillfälliga stimulansmedel skall tillföras sjukvårdshuvudmännen för att täcka vissa kostnader för att till- godose behov av hjälpmedel för personer med läs- och skrivsvå- righeter/ dyslexi inom ramen för det ansvar som åvilar sjuk- vårdshuvudmännen. Vissa medel tillförs Talboks- och för att utrusta bibliotek med digitala spelare och vissa andra hjälpme- del för att disponeras av personer med läshandikapp i samband med lån av talböcker och andra böcker. Förslaget utgör en komplettering av landstingens ansvar för förskrivning av per- sonliga hjälpmedel. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik 9.5Tillgången till och användningen av IT Enligt sina direktiv skall utredningen beakta målen för eEurope. Målen för eEurope är att medborgarna skall inkluderas i informa- tionssamhället. Undersökningar har visat att tillgången till datorer och Internet i hemmet är lägre bland personer med funktions- hinder i än i befolkningen i allmänhet. Det finns ett behov att minska den digitala klyftan. Härvid bedöms unga personer med funktionshinder som står utanför arbetsmarknaden vara en priori- terad grupp. En tillförlitlig och samlad bild av tillgången till och använd- ningen av IT bland personer med funktionsnedsättning saknas. Detta gör det svårt att dra slutsatser om brukargruppernas möjlig- heter att dra nytta av den moderna tekniken. Möjligheterna att pla- nera för framtida insatser försvåras också. Möjligheten att få bidrag till inköp av subventionerade datorer skall införas till de personer i som upp- bär aktivitetsersättning eller sjukersättning på heltid. Arbetet med att samla och redovisa statistik om funktionshindrades tillgång till datorer och Internet i hemmet skall utvecklas och samordnas. Den svenska handikappolitiken i förening med målen för IT-politi- ken pekar på behovet att ta tillvara de nya förutsättningar som IT- utvecklingen medför för personer med funktionshinder. Den svenska IT-propositionen har titeln hälle för alla15. Formuleringen ger uttryck för IT-politikens strate- giska målsättning. , , har enligt sitt re- gleringsbrev uppdraget att utvärdera den svenska IT-poli- tiken. I slutrapporten hänvisar ITPS till följande avsnitt i IT-propositionen: formuleringen att skapa ett informationssam- hälle för alla indikerar en ambition att knyta ihop de IT-politiska besluten till människornas vardagsliv, behov och livsmål. Det be- tyder att det är individer snarare än företag eller myndigheter som 1999/2000:86. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik är målet för politiken och regeringen betonar att IT-politikens frukter skall skördas av alla, det vill säga inte endast av dem som befinner sig i arbetsliv eller i utbildning utan just alla. Målen för handikappolitiken är att personer med funktionshin- der skall vara fullt delaktiga i samhällslivet. För att dessa mål skall nås är det av stor betydelse att funktionshindrade personer kan dra nytta av de möjligheter den tekniska utvecklingen ger, bland annat i form av ändamålsenliga hjälpmedel och tillgängliga IT-system Det föreligger således ett behov att följa utvecklingen vad avser tillgången till datorer och Internet. Tillgången till IT är en förut- sättning för att personer med funktionshinder liksom andra med- borgare skall kunna dra nytta av den potential som persondatorn erbjuder och den service som Internet skapar förutsättningar för. Det handlar också om att följa upp de möjligheter som erbjuds funktionshindrade brukare att ta del av teknikens framsteg genom lämpliga hjälpmedel, att undanröja hinder för att sådana hjälpmedel tas fram och att de ställs till funktionshindrade personers förfo- gande. I målen för handikappolitiken understryks betydelsen av jämlik- het i levnadsvillkor för flickor och pojkar och kvinnor och män. Det är angeläget att tillgången till tekniken blir jämnt fördelad mellan könen. Utredningen har funnit att många års erfarenhet har visat att datorteknik medför många positiva möjligheter till lek, utveckling och stimulans för barn med funktionshinder. Det är därför viktigt att fortlöpande belysa barnens tillgång till och användning av bland annat datorer.