sou · GSB336d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Vårt förslag innebär att antalet hushåll som omfattas av regeln ökar mest bland hushåll med låg inkomststandard dock med undantag av decil 1. 2 och 3 ökar antalet hushåll med cirka 10 000 respektive 9 000 hushåll. 4 till 8 är ökningen jämnt fördelat med 6 000 hushåll per decil. 10 ökar antalet hushåll med cirka 3 000 hushåll. Eftersom så få hushåll med hög inkomststandard omfattas av den nuvarande begränsningsregeln blir den procentuella ökningen störst för hushåll med hög inkomststandard. Konsekvenser av våra förslag Antal hushåll som omfattas av begränsningsregeln för fastighetsskatt enligt nuvarande regler och enligt vårt förslag. Hushållen är uppdelade efter inkomststandard exklusive kapitalvinst och reducerad fastighetsskatt. Källa: Storurvalet framräknat för . Tabell 21.4 redovisar hur mycket fastighetsskatten reduceras för hushåll med olika inkomststandard enligt nuvarande regler och enligt vårt förslag om det varit genomfört 2003. Totalt reducerades fastighetsskatten för permanentbostäder med . Hade vårt förslag varit genomfört skulle skattereduktionen uppgått till . I båda fallen tillfaller huvuddelen av reduktionen de av hushållen med lägst inkomststandard (decil 1-3). I kronor räknat tillfaller den utökade skattereduktionen decil 2 och 3 i störst utsträckning. Skattereduktionen minskar med stigande inkomststandard. Skatte- reduktionen ökar dock procentuellt med stigande inkomststandard. Konsekvenser av våra förslag Skattereduktion för fastighetsskatt i enligt nuvarande regler och enligt vårt förslag. Hushållen är uppdelade efter inkomststandard exklusive kapitalvinst och redu- cerad fastighetsskatt. Källa: Storurvalet framräknat för . Den utvidgade begränsningsregeln för fastighetsskatt innebär att ytterligare 60 000 hushåll får skattereduktion för sin fastighets- skatt. Huvuddelen av dessa har en låg inkomststandard. Det är därför fördelningspolitiskt fördelaktigt att utvidga begränsnings- regeln. Kapitalvinstskatt vid försäljning av privatbostad Enligt nuvarande regler utgör två tredjedelar av kapitalvinsten underlag för kapitalvinstsskatten. Det motsvarar en skattesats på . Kapitalförluster vid försäljning av privatbostad är avdragsgilla till av kapitalförlusten. Om säljaren köper en ny bostad efter försäljningen och bosätter sig i denna kan kapitalvinstskatten skjutas upp. Vårt förslag innebär att underlaget för kapitalvinstskatten höjs till fem sjättedelar av kapitalvinsten och att kapitalförluster får dras av av förlusten. Konsekvenser av våra förslag SOU 2004:36 Tabell 21.5 visar antalet individer , uppdelade efter inkomst, som redovisade kapitalvinster vid försäljning av pri- vatbostad år 2001.3 Av tabellen framgår att 159 000 individer hade en kapitalvinst detta år. Av tabellen framgår att individerna i decil 1– 8 redovisade kapitalvinster på mellan cirka 2 och , därefter ökade kapitalvinsterna till i decil 9 och i decil 10. Med andra ord är det individer med höga inkomster som har höga kapitalvinster från försäljning av privatbostäder. Antal individer som redovisade kapitalvinst från försäljning av privatbostad och summa kapitalvinst . Individerna är uppdelade efter summa förvärvs- och kapitalinkomst exklusive kapitalvinst och kapitalförlust. Källa: Beräkningar från HEK med tilläggsurval . Tabell 21.6 visar att cirka 31 000 individer, , hade kapitalförluster vid försäljning av privatbostad . Dessa förluster uppgick till sammanlagt . Kapitalförlusterna, liksom kapitalvinsterna, redovisades i stor 3 Kapitalvinsterna kommer från försäljning av småhus och bostadsrätt. Konsekvenser av våra förslag utsträckning av personer med höga inkomster. Kapitalförlusterna var dock betydligt mindre än kapitalvinsterna. Antal individer som redovisade kapitalförlust från försäljning av privatbostad och summa kapital- förlust . Individerna är uppdelade efter summa förvärvs- och kapitalinkomst exklusive kapitalvinst och kapitalförlust. Redovisad kapitalförlust, mnkr Källa: Beräkningar från HEK med tilläggsurval . Kapitalvinster och kapitalförluster ackumuleras men realiseras under ett inkomstår. När en person äger en fastighet ansamlas värdeförändringen under hela , men den visar sig som inkomst under ett inkomstår, försäljnings- året. Kapitalvinster och kapitalförluster varierar kraftigt mellan olika år. Kapitalvinsterna från försäljning av privatbostäder varierar dock mindre än övriga kapitalvinster. Uppgifterna i tabellerna 21.5 och 21.6 visar att en höjd kapital- vinstskatt vid försäljning av privatbostäder har en god fördelnings- politisk profil, eftersom en mycket stor del av de samlade kapital- vinsterna tillfaller individer med hög inkomst. Konsekvenser av våra förslag Vid inkomstbeskattningen har fysiska personer som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret rätt till grund- avdrag från den taxerade förvärvsinkomsten. Nuvarande regler, framskrivet till , innebär att grundavdraget trappas av successivt på inkomster från till och med . För individer med inkomster är grundavdraget . Enligt vårt förslag till finansiering trappas grundavdraget istället av till . Denna nivå nås vid en inkomst på . Som framgår av tabell 21.7 innebär vårt förslag att det främst är personer med höga inkomster som berörs av ett sänkt grundavdrag. Beräkningarna i tabellen avser , men fördelningsprofilen bör vara mycket likartad för . Antal individer som berörs av att grundavdraget i inkomstskatten. Antal som berörs, * I beräkningen har beaktats att sambeskattningen vid förmögenhetsbeskattningen har avskaffats i enlighet med våra förslag. Källa: Storurvalet framräknat för . Ett sänkt grundavdrag för individer med en taxerad förvärvsinkomst leder alltså till att främst individer med höga inkomster får en höjd inkomstskatt. Konsekvenser av våra förslag fördelningspolitiska träffsäkerheten är därför relativt god och bidrar till att det sammanlagda paketet får en fördelningspolitiskt acceptabel profil. Sammantaget innebär våra förslag att fördelningsprofilen blir acceptabel. Förändringarna i förmögenhetsskatten, där den sänkta förmögenhetsskatten främst kommer hushåll med hög inkomst- standard tillgodo, balanseras framförallt av att begränsningsregeln för fastighetsskatten blir mer generös, att kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostad höjs och att grundavdraget i inkomst- skatten sänks. Om ett förslag i ett betänkande har betydelse för sysselsättning och offentliga service i olika delar av landet ska enligt 16 § kommittéförordningen konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Våra förslag har inga sådana regionalpolitiska konse- kvenser. Enligt våra direktiv ska vi därutöver beakta regionalpolitiska konsekvenser av skatteförändringar som påverkar småhuspriserna. När det gäller fastighetsskatten sägs i direktiven att eftersom fas- tighetsbeståndet är förhållandevis fixerat till sin storlek kommer varje förändring av skattereglerna i större eller mindre utsträckning att påverka småhuspriserna. Mot den bakgrunden ska vi särskilt beakta de fördelningsmässiga konsekvenser som sådana prisföränd- ringar kan ge upphov till. Vi föreslår flera förändringar som innebär att det totala uttaget av skatt på bostäder minskar. Vårt förslag om en mer generös begränsningsregel för fastighetsskatten innebär att hushåll med låga inkomster i förhållande till taxeringsvärdet får en bättre ekonomisk situation. Förslaget om en halvering av småhusens värde vid beräk- ning av förmögenhetsskatten innebär också att uttaget av skatt på småhus sjunker, framförallt i regioner med höga taxeringsvärden. Inget av dessa förslag kan dock sägas påverkar småhuspriserna i någon större utsträckning, eftersom de bara påverkar en liten andel av småhusägarna. Konsekvenser av våra förslag Enligt våra direktiv ska vi redovisa de administrativa konsekven- serna av våra förslag. Våra samlade förslag när det gäller förmögenhetsskatt leder till att antalet skattskyldiga minskar från dagens 330 000 till 170 000. får alltså färre ärenden om förmögenhetsskatt att administrera. Förslagen när det gäller sambeskattningen bör leda till enklare administration. Slopandet av sambeskattningen av makar och sam- bor utan barn innebär i kombination med förslaget att barn ska sambeskattas med den eller dem som är vårdnadshavare att Skatte- verket slipper utreda om makar och föräldrar utan barn lever till- sammans och hos vilken förälder barn ska anses hemmavarande när föräldrarna inte lever tillsammans. Denna typ av utredningar är ofta komplicerade och tidskrävande. Utredningarna försvinner dock inte helt eftersom vi anser att ett hushåll även i fortsättningen ska behandlas som en enhet enligt lagen (2001:906) om skattereduk- tion för fastighetsskatt. Det innebär i likhet med att fastig- hetskatt och inkomster ska beräknas på hushållsnivå. Med ett hus- håll ska precis som förstås makar som lever tillsammans och sambor med barn och deras hemmavarande barn samt en förälder och dennes hemmavarande barn. Utredningarna kommer dock att begränsas till hushåll som äger ett permanent småhus, vilket bör innebära att antalet utredningar blir färre än . Sammantaget bör därför våra förslag när det gäller sambeskattningen leda till enklare administration. De administrativa konsekvenserna av vårt förslag att slopa sambeskattningen för makar och sambor med barn och bygga sambeskattningen av föräldrar och barn behandlas även i avsnitt 19.9. Förslaget att upphäva lagen (2004:000) om skattereduktion för förmögenhetsskatt kommer, eftersom lagen inte ersätts med någon annan begränsning utan en generell sänkning av värderingen av småhus, att leda till enklare administration. Konsekvenser av våra förslag På fastighetsskatteområdet föreslår vi att begränsningsregeln för fastighetsskatt utvidgas genom att spärrbeloppet sänks från , att fastighetsskatten på privatbostäder i utlandet slopas och att tidpunkten för övergång av skattskyldighet vid överlåtelse av fastighet ändras. Förslaget att utvidga begränsningsregeln för fastighetsskatt innebär att ungefär 60 000 nya hushåll kommer att få skattereduk- tion för fastighetsskatten. De administrativa konsekvenserna av förslaget är dock marginella, eftersom skattereduktionen tillgodo- räknas de skattskyldiga automatiskt genom ett maskinellt förfa- rande. Ett avskaffande av fastighetsskatten på privatbostäder i utlandet leder till förenklingar både för de skattskyldiga och för Skatte- verket. För del skulle ett genomförande av förslaget leda till att ett antal tusen avräkningar av utländsk skatt faller bort. Förslaget att ändra tidpunkten för övergång av skattskyldighet vid överlåtelse av fastighet så att tillträdesdagen blir avgörande för hur fastighetsskatten ska fördelas mellan överlåtare och förvärvare innebär att i betydligt större utsträckning kan för- trycka underlag för fastighetsskatt i de fall en fastighet bytt ägare under beskattningsåret. Det leder till administrativa förenklingar för som det underlättar för de skattskyldiga att redovisa rätt skatteunderlag. 21.6Konsekvenser för förhållandet mellan olika upplåtelseformer Enligt direktiven ska vi ta fram ett lagförslag som kopplar uttaget av fastighetsskatt på bostäder till den indelning av fastigheter som sker vid inkomstbeskattningen. Konsekvenserna av ett sådant för- slag ska belysas, särskilt när gäller förhållandet mellan olika upplå- telseformer. Den nuvarande kopplingen mellan uttaget av fastig- hetsskatt och fastighetstaxeringen innebär en olikformighet i beskattningen av boende inom en och samma upplåtelseform. Den i direktiven utpekade lösningen att i stället koppla uttaget av fas- tighetsskatt till den indelning av fastigheter som sker vid inkomst- beskattningen leder till att småhus med bostadsrätt och hyresrätt kommer att beskattas på samma sätt som annat boende inom Konsekvenser av våra förslag Vi bedömer dock att förslaget har sådana brister att det inte bör läggas till grund för ny lagstiftning. Om man ändå vill minska asymmetrin i beskattning av boende inom en och samma upplåtelseform skulle man kunna pröva en enklare och mer ändamålsenlig väg som går ut på att man i lagtex- ten anger att om småhus som är upplåtna med bostadsrätt eller hyresrätt utgör näringsfastigheter vid inkomsttaxeringen ska fastig- hetsskatt tas ut . Dessa frågor behandlas utförligt i avsnitt 11.1 och i bilaga 4 till betänkandet. Enligt våra direktiv ska vi i vårt arbete särskilt uppmärksamma möjligheterna att främja företagande och tillväxt. Huvudproblemet med nuvarande förmögenhetsskatt kan sägas vara att den är olikformig, dvs. alla tillgångar utgör inte underlag för skatten och de tillgångar som utgör underlag värderas inte lika. En del tillgångar värderas till sitt fulla värde. Andra tillgångar, som aktier registrerade på Stockholmsbörsens A-lista värderas till en del av sitt marknadsvärde, medan andra, som de flesta aktier noterade på , överhuvudtaget inte utgör underlag för förmögenhetsskatten. Detta får till följd att investeringarna snedvrids, eftersom de inte bara påverkas av den avkastning de förväntas ge utan också av hur de beskattas. Investeringarna går därför inte till de samhällsekonomiskt mest lönsamma invester- ingarna. Med våra förslag blir skatten mer likformig och därmed minskas detta problem. Sänkt grundavdrag vid inkomstbeskattningen Ett sänkt grundavdrag enligt vårt förslag får till följd att marginalskatten höjs för cirka 180 000 individer . Därutöver kommer skattenivån att höjas för ungefär 1,7 miljoner inkomst- tagare. Både höjd marginalskatt och en höjd skattenivå kan ha betydelse för arbetsutbudet och därmed indirekt på den ekono- miska tillväxten. En höjd skattenivå påverkar främst individens val Konsekvenser av våra förslag att arbeta på arbetsmarknaden eller inte. I de inkomstnivåer där skattenivån, men inte marginalskatten, höjs är det med tanke på den blygsamma ökning av skatteuttaget som föreslås knappast troligt att detta har någon märkbar effekt på arbetsutbudet. För det begränsade antalet individer som berörs av en höjd marginalskatt kan dock den arbetade tiden påverkas något. Den sammanlagda effekten av att grundavdraget sänks är osäker men kan innebära att arbetsutbudet sjunker. Effekten blir dock sanno- likt ytterst begränsad. 21.8Konsekvenser för små företag Om förslagen i ett betänkande har betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrenssituation eller villkor i övrigt i förhållande till större företags ska enligt 16 § kommittéförord- ningen konsekvenserna i det avseendet belysas. Företag är inte skattskyldiga till förmögenhetsskatt utan skatten betalas av enskilda individer. Vi anser att nuvarande skattefrihet för företagstillgångar ska vara kvar. En enskild näringsidkare som dri- ver näringsverksamhet som enskild firma ska alltså inte betala för- mögenhetsskatt för sin näringsverksamhet. Att skattefriheten för företagstillgångar behålls innebär även att onoterade aktier i rörel- sedrivande bolag förblir skattefria. En näringsidkare som driver rörelse i ett onoterat bolag behöver alltså i likhet med inte ta upp sina aktier i bolaget till beskattning. Detta gäller för övrigt alla som äger onoterade aktier i rörelsedrivande bolag. Det är osäkert om det finns några små företag som kommer att påverkas av vårt förslag att införa generell skatteplikt för marknadsnoterade aktier. Små företag i den mening som begreppet får anses användas i kommittéförordningen är nämligen ytterst sällan marknadsnoterade. Det kan dock inte uteslutas att det kan finnas små företag som är marknadsnoterade och därför görs en konsekvensanalys av vårt förslag att införa generell skatteplikt för marknadsnoterade aktier. är det endast aktier som är inregistrerade vid börs som är skattepliktiga. Ser man till den svenska aktiemarknaden innebär det att aktier på Stockholmsbörsens A-lista är skattepliktiga och att Konsekvenser av våra förslag övriga marknadsnoterade aktier är skattefria, t.ex. aktier på . Syftet med att undanta aktier som är marknadsnoterade utan att vara inregistrerade vid börs var att skapa goda villkor för investeringar i små och medelstora företag (prop. 1996/97:117 s.52). I konkurrensen om riskvilligt kapital har alltså bolag där aktierna är marknadsnoterade utan att vara inregistrerade vid börs en fördel gentemot bolag där aktierna är inregistrerade. Fördelen är att en enskild investerare inte behöver ta upp aktierna till beskattning om han eller hon väljer att investera i ett bolag där aktierna är marknadsnoterade utan att vara inregistrerade, vilket leder till lägre krav på bruttoavkastning. Vårt förslag innebär att denna skillnad mellan olika marknadsnoterade bolag undanröjs och att bolagen får konkurrera på lika villkor om det riskvilliga kapitalet. Favorise- ringen av vissa marknadsnoterade bolag försvinner alltså. Bland dessa bolag kan det finnas små företag. Vissa små företags möjligheter att konkurrera om riskvilligt kapital kan alltså komma att försämras i förhållande till vissa större företags. Det rör sig dock om en försämring utifrån en gynnad position. Dessutom innebär vårt förslag att marknadsnoterade bolag får konkurrera om riskvilligt kapital på lika villkor. Övriga förslag när det gäller förmögenhetsskatt leder inte till några konsekvenser för små företag. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för jämställdheten mellan kvinnor ska enligt 16 § kommittéförordningen konsekven- serna i dessa avseenden belysas. sambeskattas makar som lever tillsammans och sambor med barn. Det innebär att makarnas och sambornas skattepliktiga förmögenheter beräknas var för sig och sedan läggs samman. Om den sammanlagda skattepliktiga förmögenheten överstiger fri- beloppet på ska förmögenhetsskatt betalas på den del av förmögenheten som överstiger fribeloppet. Skatten fördelas mellan makarna och samborna efter förhållandet mellan deras skattepliktiga förmögenheter. Vi föreslår att sambeskattningen av makar och sambor med barn avskaffas. Det innebär att varje vuxen skattskyldig kommer att betraktas som en självständig individ i förmögenhetsbeskattningen Konsekvenser av våra förslag och betala skatt för sin förmögenhet. Detta kommer att gälla oavsett om man är gift, sammanlever under äktenskapsliknande former eller är ensamstående. En skillnad mot är att ingen kan bli skyldig att betala förmögenhetsskatt på grund av den man lever tillsammans med har en förmögenhet som överstiger fribeloppet. Våra övriga förslag leder inte till några konsekvenser för jäm- ställdheten. Våra förslag till ändringar i lagen (1984:1052) om statlig fastighets- skatt, lagen (1986:486) om avräkning av utländsk skatt och lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighetsskatt föreslås träda i kraft . De nya bestämmelserna ska tillämpas första gången vid taxering. När det gäller förslaget att avskaffa fastighetsskatten på vind- kraftverk föreslås ett ikraftträdande den dag regeringen bestämmer. Det har att göra med att förslaget inte kan träda i kraft förrän er- forderligt statsstödsgodkännande erhållits från . Våra förslag till ändringar i lagen (1997:323) om statlig förmögen- hetsskatt föreslås träda i kraft . De nya bestäm- melserna ska tillämpas första gången vid taxering. När våra förslag trätt i kraft behövs inte längre lagen (2004:000) om skattereduktion för förmögenhetsskatt. Lagen ska därför upp- höra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen ska dock fortfarande gälla års taxeringar. Våra förslag till finansiering av de förslag som rör fastighets- och förmögenhetsskatten bör träda i kraft som dessa dvs. När det gäller höjningen av kapitalvinstskatten, avtrappningen av grundavdraget samt förändringarna i stämpel- skattelagen bör dessa således träda i kraft för förvärv efter varför äldre bestämmelser gäller för förvärv som hänför sig till tiden före . 1Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt I betänkandet behandlas bl.a. frågan om fastighetsskatt på privat- bostäder i utlandet och frågan om fastighetsskatt på vindkraftverk. Frågorna saknar direkt samband med varandra och förslagen är tänkta att gälla från olika tidpunkter. Båda förslagen berör dock 1 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. I syfte att undvika delvis komplicerade och svårtolkade ikraftträdandebestämmelser tas därför de olika delarna upp som olika lagförslag med egna ikraftträdandebestämmelser. I lagförslag 1 behandlas bl.a. förslaget om att avskaffa fastighetsskatten på privatbostäder i utlandet. I lagförslag 2 behandlas förslaget att avskaffa fastighetsskatten på vindkraftverk. Andra stycket tas bort till följd av vårt förslag att slopa fastighets- skatten på privatbostäder i utlandet. De tidigare andra och tredje styckena utgår till följd av vårt förslag att slopa fastighetsskatten på privatbostäder i utlandet. I det nya andra stycket införs en ny regel som innebär att när en fastighet övergått till ny ägare ska säljaren vara skattskyldig för fas- tighetsskatt för tid fram till tillträdet och köparen för tiden från och med tillträdet. Ändringen görs för att tidpunkten för övergång av skattskyldighet vid överlåtelse av fastighet bättre än nuvarande praxis ska stå i överensstämmelse med syftet bakom fastighets- skatten, att det är den löpande avkastningen som ska beskattas. Den nya regeln stämmer även bättre överens med bestämmelserna om säljarens respektive köparens rättigheter och skyldigheter enligt 4 kap. 10 och 11 §§ jordabalken. Genom ändringen blir det möjligt för att förtrycka underlag för fastighetsskatt på dekla- rationsblanketten även i de fall en fastighet har bytt ägare under beskattningsåret. Ändringen kommenteras mer utförligt i avsnitt 10.3. Ändringen i första stycket a) föranleds av vårt förslag att avskaffa fastighetsskatten på privatbostäder i utlandet. Ändringen i punkten d) innebär att fastighetsskatt inte längre ska tas ut av taxeringsvärdet på sådan elproduktions- enhet som utgörs av vattenkraftverk. Fastighetsskatt på vatten- kraftverk regleras i stället i den nya punkten e). Av punkten e), som är ny, framgår att fastighetsskatt ska tas ut av taxeringsvärdet avseende sådan elproduktions- enhet som utgörs av vattenkraftverk. 2Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt I betänkandet behandlas bl.a. frågan om fastighetsskatt på privat- bostäder i utlandet, och frågan om fastighetsskatt på vindkraftverk. Frågorna saknar direkt samband med varandra och förslagen är tänkta att gälla från olika tidpunkter. förslagen berör dock 1 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. I syfte att undvika delvis komplicerade och svårtolkade ikraftträdandebestämmelser tas där- för de olika delarna upp som olika lagförslag med egna ikraftträ- dandebestämmelser. I lagförslag 2 behandlas förslaget att avskaffa fastighetsskatten på vindkraftverk. I lagförslag 1 behandlas bl.a. förslaget att avskaffa fastighetsskatten på privatbostäder i utlandet. Ändringen i första stycket är en följd av vårt förslag att slopa fastig- hetsskatten på vindkraftverk. När det gäller förslaget att avskaffa fastighetsskatten på vindkraft- verk föreslås ett ikraftträdande den dag regeringen bestämmer. har att göra med att förslaget inte kan träda i kraft förrän erforder- ligt statsstödsgodkännande erhållits från . 3Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt 1, 2 och 3–7 §§ Ändringarna i paragraferna föranleds av vårt förslag att avskaffa fastighetsskatten på privatbostäder i utlandet. 4Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighetsskatt Paragrafen får ett nytt innehåll. Det tidigare första stycket har tagits bort eftersom det redan i 2 § första stycket anges att termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse och tillämpningsområde som i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Det behövs därför inte någon särskild bestämmelse om att med ägare avses även den som enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen ska likställas med ägare.