sou · GSB3101 · 2005-01-01 00:00:00 — I EU är det endast det nederländska tjänstepensions- systemet som har motsvarande täckning, se figur 1. Andel yrkesverksamma som omfattas av tjänstepension Källa: Study on Pension Schemes of the Member States of Union 2000 (MARKT/2005/99) och (). Tjänstepension kan betecknas som en uppskjuten del av inkomsten under arbetsföra år och är därigenom, som komplement till den allmänna pensionen, viktigt för konsumtionsutjämning och för trygghet och säkerhet för enskilda vid pensionering. Tjänstepensionens andel av inkomsten efter pensionering skiljer sig väsentligt mellan yrkeskategorier och inkomstskikt i . I genomsnitt stod tjänstepensionen för av de utbetalade skattepliktiga pensionsersättningarna, medan den allmänna pensionen och utbetalning från privat pensionsförsäkring svarade för respektive , se Lönesummestati- stiken SCB. För privatpersoner i de högre inkomstklasserna kan huvuddelen av pensionsinkomsterna utgöras av tjänstepension. De tillgångar som tryggar tjänstepensioner i är bety- dande. Vid utgången av fanns som tjänstepensionskapital i försäkringssektorn och som pensions- kapital i företagen och stiftelser. motsvarade av BNP , vilket jämfört med andra stater inom EU är en hög andel. De tillgångar som förvaltades för tjänstepension inom EU hade ett marknadsvärde på ca , vilket motsvarade av EU- ländernas samlade BNP. Endast i och Stor- motsvarar tjänstepensionskapitalet en högre andel av BNP än i , se figur 2. Tjänstepensionskapitalets andel av BNP () Källa: EFRP. Figur 3 visar fördelningen av tjänstepensionskapitalet i över de tryggandeformer som arbetsgivaren kan använda för att säker- ställa sina pensionsutfästelser: tjänstepensionsförsäkring i livför- säkringsbolag eller pensionskassa, kreditförsäkrad pensionsskuld, och avsättning till pensionsstiftelse. Denna procentuella fördelning är endast ungefärlig. Tjänstepensionskapitalet i livförsäkrings- bolagen och pensionskassorna är en uppskattning, då tillgångarna för de olika verksamhetsgrenarna inte särredovisas hos försäk- ringsinstituten. Tillgångarna i stiftelserna är redovisade som bok- fört värde, och speglar således inte det verkliga marknadsvärdet av stiftelsernas tillgångar. Det bör dessutom påpekas att detta är en bild av tjänstepensionskapitalets fördelning och omfattning efter en lång tids nedgång i tillgångsvärden på de finansiella marknad- erna. Fördelning av tjänstepensionskapitalet () Källa: och i . Figuren inkluderar även, för att få en fullständig bild, de tillgångar som tryggar pensionsutfästelser genom skuldföring trots att tryg- gandet inte representerar någon från arbetsgivaren avskiljd fonde- ring. Om det i företagen skuldförda beloppet undantas, så fanns en kapitalvolym om placerade på svenska och internationella kapitalmarknader i syfte att trygga tjänste- pensionsutfästelser. Som jämförelse var det totala börsvärdet på Stockholmsbörsen vid utgången av knappt 1 900 miljarder. av tillgångarna hos livförsäkringsbolagen och tjänstepensionskassorna var placerade på aktiemarknaderna och av dessa innehav utgjordes av svenska aktier (2000 och ). Den kapitalansamling som finns i tjänstepensionsinstituten är således betydande och spelar en viktig roll för riskkapitalförsörjningen i den finansiella sektorn. Den vanligaste formen för att trygga tjänstepensionsutfästelser är tjänstepensionsförsäkring i livförsäkringsbolag och pensionskassor. Pensionsstiftelserna kan inte sägas konkurrera med livförsäkrings- bolagen och tjänstepensionskassorna utan utgör en alterna- tiv tryggandeform för arbetsgivaren. Stiftelserna har därigenom betydelse för arbetsgivarnas efterfrågan på tjänstepensionsför- säkringar hos livförsäkringsbolagen och pensionskassorna. Marknaden för tjänstepensionsförsäkring i utgör en betydande del av livförsäkringssektorn. Tillgångarna som förvaltas för tjänstepension hos försäkringsbolagen och pensionskassorna svarar för av det totala livförsäkringskapitalet. Livförsäkringsbolagen brukar delas in i traditionella livförsäkrings- bolag och fondförsäkringsbolag. Det fanns totalt 27 traditionella 13 bolag tjänstepensionsförsäkring. bolag meddelade sju av totalt tolv bolag tjänstepensionsförsäkring. Av de traditionella livförsäkringsbolagen var elva aktiebolag drivna enligt ömsesidiga principer och två ömsesidiga bolag. Alla fondför- säkringsbolag var vinstutdelande aktiebolag. För de traditionella livförsäkringsbolagen var den enskilt största försäkringsgrenen tjänstepensionsförsäkring, något som skiljer den svenska marknaden från många andra europeiska tjänstepensions- system. resultatanalys av svenska livförsäk- ringsbolag för visar att registrerades i premieinkomst i verksamhetsgrenen tjänstepensionsförsäkring för de traditionella livförsäkringsbolagen, vilket utgjorde av den totala premieinkomsten för gruppen, se figur 4. Motsvarande summa för fondbolagen var , eller av den totala premieinkomsten. Tjänstepensionsför- säkringens andel av bolagens premieinkomst var dock troligen ännu högre, då en del av premieintäkterna som redovisas under posten individuell försäkring kan vara tjänstepensionsförsäkring. Det bör påpekas att andelen tjänstepensionsförsäkringar för sektorn som helhet påverkas i stor utsträckning av några få bolag, vilket utveck- las nedan. De traditionella livförsäkringsbolagens premieinkomster (totalt 77 mdkr ) Som framgår av tabell 1 domineras marknaden för tjänstepension av ett mindre antal stora livförsäkringsbolag som i princip uteslutande meddelar tjänstepensionsförsäkring. De tre största bolagen (pensionsförsäkring, ömsesidigt), (Arbets- marknadsförsäkringar, pensionsförsäkringsaktiebolag) och SPP Liv () stod för av marknaden mätt i premieintäkter för tjänstepensionsförsäkring. Detta förhållande har sin förklaring i de stora kollektivavtals- baserade pensionsplanernas historiska utveckling och nuvarande utformning, se bilaga 3. De avtalade planerna har föreskrivit vilka institut som har exklusivitetsavtal för tjänstepensionsförsäkring och vilka institut som skall förvalta de delar av tjänstepensions- planen där individuell valfrihet finns men inte utnyttjats av den anställde. Traditionella livförsäkringsbolag som meddelar tjänste- pensionsförsäkring () Bolag (mdkr) Livförsäkringsaktiebolaget S E B Trygg Liv En tjänstepensionskassa ägs, precis som ett ömsesidigt livförsäk- ringsbolag, av försäkringstagarna. Alla pensionskassans tillgångar skall i slutändan komma försäkringstagarna till godo i form av pensioner. En grundläggande skillnad mellan pensionskassor och livförsäkringsbolag är dock att en pensionskassa är sluten i den meningen att endast en på något sätt definierad krets personer får vara medlemmar och ha försäkringar i kassan. Försäkringstagarna i ett livförsäkringsbolag behöver däremot inte ha någon annan gemenskap än den som uppkommit genom försäkringsavtalet. Till skillnad från de ömsesidiga livförsäkringsbolagen är tjänste- pensionskassornas kundkrets av företag därför huvudsakligen väl avgränsad till en viss bransch; i några fall till ett enda företag. Pensionskassorna delas in i två huvudgrupper: tjänstepensions- kassor och andra pensionskassor. Vid utgången av fanns det 45 pensionskassor i och av dessa var 22 tjänstepensionskassor. Tjänstepensionskassor intar en särställ- ning bland försäkringsföreningarna vad gäller antal medlemmar och tillgångsvolym. Tjänstepensionskassorna hade vid sistnämnda tid- punkt drygt en miljon medlemmar och förvaltade ca . Som tabell 2 visar stod de tio största tjänstepensions- kassorna för av de totala tillgångarna för grup- pen. En kassa skall enligt lagen (1972:262) om understöds- föreningar (UFL) ha minst 100 medlemmar, men Finans- inspektionen kan medge enskilda föreningar att ha ett lägre medlemsantal. Det finns några få små tjänstepensionskassor med färre än 500 medlemmar men finns inga tjänste- pensionskassor som har färre än 100 medlemmar. De största tjänstepensionskassorna () * FSO står för för det Statliga Området. Källa: Pensionskassornas årsredovisningar. En tjänstepensionskassa har skapats med syfte att tillhandahålla tjänstepensioner, men en tjänstepensionskassa kan även meddela annan gruppförsäkring, individuell försäkring samt sjuk- och olycksfallsförsäkring till sina medlemmar. De totala premie- inkomsterna för tjänstepensionskassorna var . Premieinkomsterna för tjänstepensionsförsäkring, som är den största försäkringsgrenen, stod för av de totala premieinkomsterna. Den tjänstepensionsmarknad som livförsäkringsbolagen och pensionskassorna verkar på kan förenklat delas in i en företags- marknad och en individvalsmarknad. På företagsmarknaden bestämmer arbetsgivaren, eller det kollektivavtal som företaget är knutet till, leverantör av försäk- ringen. Här ingår även frivilliga tjänstepensionsplaner för företag som inte har kollektivavtal. I individvalsmarknaden beslutar arbetstagaren vilket försäkringsinstitut som skall förvalta premi- erna. Individvalsmarknaden utgörs av den så kallade valcentralsmark- naden (eller kryssmarknaden) vilken är av den del av den kollektiv- avtalade tjänstepensionen där individen själv väljer förvaltnings- form och försäkringsgivare, samt av alternativa pensionsplaner för tjänstemän vars årsinkomst överstiger tio inkomstbasbelopp (s.k. tiotaggarlösningar), där kollektivavtalet inte begränsar försäk- ringsförsäljning. Sedan slutet av har alla stora kollektiv- avtalsområden ett avtal som ger inflytande till den anställde över förvaltningen för åtminstone en del av tjänstepensionen. Val- centralsmarknaden hade en premievolym om ca . Pensionskassorna verkar i första hand på företagsmarknaden där de fått i uppdrag att trygga pensioner enligt de överenskomna pensionsplanerna. Livförsäkringsbolagen har med undantag av de stora aktörerna i allmänhet inte kollektivavtalsgrundade uppdrag, utan verkar som kommersiella aktörer på individvalsmarknaden och den privata livförsäkringsmarknaden, där individen själv står för premieinbetalningarna. Till den del livförsäkringsbolagen är verk- samma på valcentralsmarknaden kan deras tjänster och produkter dock vara bundna av avtal med de institut som administrerar val- centralerna. En viss konkurrens om kundföretagen finns pensionskassorna sinsemellan och mellan pensionskassorna och livförsäkringsbolagen på företagsmarknaden, men det föreligger en relativt rigid mark- nadsuppdelning grundad på traditioner, kollektivavtal och det faktum att tjänstepensionskassorna endast är öppna för en viss kundkrets. Tjänstepensionskassornas och livförsäkringsbolagens verksamhet överlappar varandra i första hand på valcentralsmark- naden och det är också på denna marknad som konkurrensen liv- försäkringsbolagen emellan om tjänstepensionsförsäkring är tydli- Valcentralsmarknaden är den starkast växande delmarknaden inom tjänstepensionsmarknaden då det individuella valet har gått från att vara en kompletterande del till att i vissa fall utgöra hela tjänstepensionen. Detta är en del av den tydliga svenska utveck- lingen att övergå från traditionella förmånsbestämda tjänste- pensioner till avgiftsbestämda.