sou · GSB38 · 2005-01-01 00:00:00 — Ofta handlade det om kombinationer av olika delar i deltagarnas situation (t.ex. arbetet och familjen eller hälsan och bostadsorten) som försvårade eller omöjliggjorde närstudier. En skiljelinje mellan målgrupperna var att distansformen, enligt vissa deltagare med särskilda livsvillkor, var den enda möjligheten för studier, medan deltagare med särskilda arbetsvillkor ibland tog upp att de skulle kunna välja närstudier om deras situation förändrades. Distansformen hade också en kollektiv betydelse i det fall där studierna genomfördes inom ramen för en förening. Genom distansformen kunde studierna genomföras utan kostsamma och tidsödande resor för föreningens förtroendevalda som verkade i olika lokalföreningar med begränsad ekonomi. "Studierna blev möjliga att genomföra ..." Det finns ytterst lite skrivet om deltagarnas motiv för att studera på distans, särskilt om man håller sig till deltagare i folkbildning. En utvärdering finns dock av en verksamhet som kallades Folkbild- ningsnätverk på distans.14 Datainsamlingen, en enkätundersökning till de 312 deltagare som fullföljde sina studier, genomfördes under år 2000.15 Ytterligare en utvärdering har genomförts där deltagarnas motiv till att studera på distans varit en del, men denna handlar inte enbart om deltagare i folkbildning. Verksamheten kallades Nätverk för samverkan (Nfs).16 I studien ingick 181 personer, varav svarade på enkäten. Utvärderingarna av och Nätverket för samverkan visade att respektive av deltagar- na uppgav att distansformen haft betydelse vid rekryteringen, medan angav att innehållet varit avgörande.17 Bland de som aktivt valt distansformen uppgavs olika motiv för detta (flera svar kunde anges). (resp. ) ville utnyttja möjligheten att studera i egen takt och själv bearbeta kursinnehållet, i båda studierna var intres- serade av den teknik som användes, (resp. ) hade inte kunnat studera på annat sätt på grund av arbete, (resp. ) hade inte kunnat studera på annat sätt på grund av familjen, (resp. ) hade för långt till närmaste studieort och (8 personer) respektive (ingen person) hade inte kunnat studera på annat sätt på grund av handikapp.18 Vi menar att vår undersökning bidrar med en problematisering av ovanstående utvärderingars kvantitativa belysning. Deltagarnas berättelser åskådliggör till exempel ett motsatsförhållande mellan de som valt distansformen för att slippa välja bort någonting annat (arbete, familj och studier bedrivs parallellt ) och de som av olika skäl inte hade kunnat studera över- huvudtaget om inte distansformen funnits. 14Dahlgren, E., , A. & , A. (2001a). Verksamheten genomfördes –2001 av . Denna verksamhet gick över till att kallas Nätbildarna. 15Sjutton folkhögskolor och fem studieförbund medverkade. Sammanlagt fanns 34 cirklar/kurser i 28 olika ämnen. Samtliga gick på heldistans. 16Dahlgren, (2001b). Det är en utvärdering av en verksamhet som Distum hade mellan . I nätverket ingick åtta vuxenutbildningsanordnare med den kommunala vuxenutbildningen, kunskapscentra, Statens skola för vuxna i (SSVH) eller folkbildningen som huvudmän. 17Dahlgren, (2001a) respektive , (2001b) 18Procentsatserna har här räknats ut av oss utifrån de siffror på antal personer i utvärde- ringen som uppgivit olika svar. "Studierna blev möjliga att genomföra ..." Beträffande distansstudiernas roll i vardagen så kan distansform- en enligt deltagarna å ena sidan betyda att de slipper ändra sina vardagsrutiner eftersom studierna kan fogas in i övriga familje- arbets- och/eller föreningsåtaganden och genom att de kunnat studera i den egna miljön. Distansformen kan å andra sidan också betyda det motsatta, dvs. att de hjälper till att strukturera vardagen. Det sistnämnda lyftes fram som viktigt av deltagare som var lång- tidssjukskrivna eller befann sig i en övergångsfas mellan två arbet- en. Studier blir på så sätt en resurs i dessa deltagares vardag. Vilket tillskott i termer av resurser innebär distansformen för deltagarnas vardagsverksamheter? Frågan om vad distansformen tillfört i termer av resurser för del- tagarnas vardagsverksamheter illustreras tydligast av de deltagare som berättade att de fått datorkunskaper på köpet. Vi anser att studiernas uppläggning varit avgörande för om distansformen i sig blivit en inkörsport till intensifierad och vidgad datoranvändning, både när det gäller kommunikation via nätet och annan datoran- vändning. De deltagare som deltog i studier som förutsatte användning och dialog via FirstClass menade att de på detta sätt fått möjlighet till en annan form för kommunikation och även i förlängningen en ny typ av gemenskap. I utvärderingen av folkbildningsnätverket in- stämde i att kursen/cirkeln kännetecknades av en dialog med karaktär av levande samtal.19 Här finns det anledning att återknyta till vår fråga i artikelns inledning, som handlade om huru- vida tonvikten läggs mer på lärandemotivet och mindre betoning läggs på den sociala gemenskapen och tryggheten, när deltagarna studerar på distans. Eller om det tvärtom kan vara så att distans- studier ger tillfälle till gemenskap för grupper av människor, som annars hade haft små möjligheter att mötas. Ett intressant spår i våra resultat synliggör en polaritet mellan deltagare, som under- strök gemenskapens betydelse och deltagare, som betonade möjlig- heten till enskilda studier. Vissa deltagare framhöll att dialogen via nätet gav en otrolig gemenskap och att IKT-dialogen var viktig. Vår tolkning är att distansformen för flera av dessa deltagare möjliggjorde en gemenskap med människor de annars inte fått till- fälle att möta. Det blir naturligtvis mest tydligt i de studiesamman- 19 , (2001a). "Studierna blev möjliga att genomföra ..." hang där deltagarna kom från hela landet, dvs. deltagare i individ- projektet och deltagare som deltog i folkhögskolestudier på distans. De personer som vi intervjuade var deltagare som hade funnit sina studier tillräckligt meningsfulla för att välja att delta och fort- sätta med dem. Undersökningens syfte är således att bidra till förs- tåelsen av på vilket sätt distansorganiserad och IKT-baserad folk- bildning upplevs som meningsfull av deltagarna. Ett fåtal deltagare menade att distansformen inte hade någon betydelse. Men enligt flertalet deltagare i båda målgrupperna var den avgörande för deras möjligheter att studera. I detta avsnitt har vi haft distansformen, och inte studierna i sig, i centrum för resonemangen. Vi har visat att ett återkommande mönster i deltagarnas utsagor synliggör distansformens dubbla ansikte beroende på individens aktuella situation. En annan viktig slutsats av deltagarnas berättelser är att studier på distans kan bidra till en vidgad datorvana samt öppna möjligheter för en ny form av nätgemenskap. På så vis ökar enligt vår tolkning deltagarnas kunskap, erfarenhet och delaktighet i ett alltmer datorberoende vardagsliv. Vilket i sin tur utgör en del av svaret på vår fråga om vilket tillskott av resurser studier på distans ger i deltagarnas vardagsverksamheter. Universitetslektor i pedagogik vid didaktik, , samt enhetschef på enheten för lärande i vuxenliv vid samma institution. Har arbetat med folkbildningsforskning i projekten samhället, Cirkelledarskapet och på folkhögskola och i de två projekt som beskrivs i den här antologin, projekten bland folkbildare (DiFo) och Distans, IKT, folk- bildning och vardag (Folklikt). Chef för folkbildningsenheten vid Nationellt centrum för flexibelt lärande, CFL. Har arbetat på Med- förbundskansli, som redaktionschef på radion, som ämnessakkunnig på , som hand- läggare på , Distum. Var kontaktperson för folkbildningsprojekten inom , Dukom, 1996–98 då han även var engagerad av för upp- byggnaden av Folkbildningsnätet. i pedagogik, forskarassistent i utbildnings- vetenskap vid . Har genomfört en studie av IT- stött lärande i folkbildningen, utifrån de utvecklingssatsningar som genomfördes –2001. Det huvudsakliga forskningsområdet i övrigt är kunskapsbedömning, med fokus på validering av vuxnas kunskap och kompetens. I sin undervisning har han till stor del arbetat på distans, mest med kurser där IT-stöd har använts i kombination med fysiska möten, men även med rena distanskurser. Skrev avhandlingen blir inte studiecirklar . Har varit verksam både inom universitetsvärlden – och Social- högskolan – och i folkrörelse/folkbildningsvärlden – Brevskolan, , Studiefrämjande (förbundsrektor) samt (FoU). Är verksam inom , nu som FoU-chef. Tjänstledig på halvtid för forsk- ningsuppgifter inom . Är också vice ordförande i rådet samt ordförande i . Universitetslektor vid pedagogiska institutionen, . Har huvudsakligen ägnat sig åt universitetspedago- gisk forskning kring forskningsanknytning, distansutbildning och informationsteknik. har hon tillsammans med , och bildat en forskargrupp för projektet distans- en samtalsmiljö för lärande. är projektledare för projektet. Professor i pedagogik vid pedagogiska institutionen, . har han tillsammans med , och bildat en forskargrupp för projektet distans – en samtalsmiljö för lärande. är vetenskaplig ledare för projektet. Primärt återfinns hans forskningsområden inom pedagogikens praxis. Universitetslektor vid pedagogiska institutionen, . har hon tillsammans med , och bildat en forskargrupp för projektet distans- en samtalsmiljö för lärande. Har främst arbetat med forskning inom det vuxenpedagogiska området. Universitetslektor vid vetenskap, , och samordnare för – natio- nellt program för folkbildningsforskning. Har flerårig erfarenhet av svensk och nordisk folkbildning. Publicerat flera skrifter om olika dialogförsök mellan folkbildare och forskare. forskat kring studiecirklars betydelser för deltagare och lokalsamhälle inom pro- jektet Cirkelsamhället. Pågående forskning inom projektet , IKT, folkbildning och vardag (Folklikt). Doktorand i pedagogik vid vetenskap, , knuten till – nationellt pro- gram för folkbildningsforskning. Har arbetat med ett par studier inriktade mot verksamhetens kvalitet i folkhögskolan ur del- tagarperspektiv. Den första rörde användningen av de särskilt riktade medlen för arbetslösa, även i studieförbunden. Den andra, som ingick i SUFO 96, gällde den ordinarie verksamheten i folkhögskolan. Av- handlingsarbetet som är i slutfasen handlar om yrkesinriktningen i folkhögskolans kursutbud. Universitetslektor i pedagogik vid didaktik, . Studierektor för fri- stående kurser i pedagogik, specialpedagogik och lärarutbildning. Ledamot i distansutbildningsrådet vid . Doktorand vid i vuxnas lärande, som bedrivs i samverkan mellan , och . Verksam vid didaktik, . Hennes forskningsintresse rör frågor kring folkbildning och det flexibla lärandet. Professor i pedagogik vid i och vid . Deltog som en av forskarna bakom rapporten i den första statliga utvärderingen av svensk folkbildning, SUFO 96. Var sam- ordnare för det nationella programmet för folkbildningsforskning, . I fokus för forskningsintresset är förhållandet mellan bildning och demokrati. Har bl.a. publicerat en översikt över svensk folkbild- ningsforskning och en essäsamling om svensk folkbildnings inne börder. Leder nu bl.a. ett forskningsprojekt som belyser mötet mellan folkbildningens traditionella värden och IKT. Universitetslektor vid pedagogiska institutionen, . har han tillsammans med , och bildat en forskargrupp för projektet distans – en samtalsmiljö för lärande. Har forskat inom idrottspedagogik och området lärande och IT. Doktorand i pedagogik vid . Projektanställd vid i . Är utbildad förskole- lärare och har arbetat med arbetslagsutbildningar och drivit utveck- lingsprojekt i . Forskar om förutsättningar och hinder för gemensam reflektion och kritiskt tänkande i arbetsgrupper inom olika utbildningsorganisationer; nu folkhögskolor och studie- förbund. , , , , , (2003). Folk- bildningens särart? Offentlighet, fält och forskning. , , , , , , (1996). Studiecirklars betydelse för individ och lokalsamhälle. , , , , , , (2000). Distans, IKT, folkbildning och vardag. Ansökan inom ramen för , Distums och Folkbildnings- rådets gemensamma utlysning av medel till forskning om folk- bildning, lärande och informationsteknik. , , , , (2000). Deltagarnas motiv för studier och för valet av folkhögskola samt deras syn på undervisningen. , (2001). En intervju- och enkät- studie med cirkelledare. No 2 2001. , , (2003–2004). Deltagar- röster om folkbildning på distans – motiv, betydelser och dator- användning. (I manus). , (2001). Folkbildning i kunskapssamhället , i – en antologi om folkbildningen och det flexibla lärandet, red. , L-E., , , , R., , och , I. : /Distum. , Per (2002). IT-stött lärande i folkbildningen. En utvär- dering av utvecklingssatsningar –2001. utvärderar No 2 2002. , , , , , , , , . (red.) (2001). – en antologi om folkbildning och det flexibla lärandet. : Folkbild- ningsrådet/Distum. (1991). Modernity and Ambivalence. , , , , (1998). Lärande i studiecirkel. En studie av en pedagogisk miljö. : i , Vuxenpedagogiska forsknings- gruppen. , C., , M., , L. (2002). Organisera för utveckling och lärande. Om skolprojekt i nätverksform. , (1978). Alla studiecirklar blir inte studiecirklar: en diskussion om studiecirklars utveckling med särskilt avseende på cirkelledares situation och funktion. Bååth, J. (1996), . , , , , (2001a). Nät- buren vuxenutbildning – olika utbildningsanordnare i samverkan. , , , , (2001b). Folk- bildning på distans? – en utvärdering. , , , , , , och , (2004). Folkbildare om folkbildningssjälen – tidlös men omskapad? Kommande artikel i antologiserie. Ds (2003:23). Validering m.m. – fortsatt utveckling av vuxnas lärande. (2001). Om kvinnors organisering och feministisk teori. , (2002). Lärande och innovation i organisationer. I , och ; Lärdilemman i arbetslivet. (2000). Deliberativa samtal som värdegrund – historiska perspektiv och aktuella förutsättningar. Europeiska gemenskapernas kommission (2000). Memorandum om livslångt lärande. Arbetsdokument från kommissionens avdel- ningar. (2000). (1999). Folkbildning på distans? (2002). IT-strategiska frågor för folkbildningen 2003–2005. & , L-E. (2002). Distansundervisning – mode eller möjlighet? Garefelt, (2000). Does Liberal Adult Education an ICT Strategy. Golden Riches, . Giddens, (1991). Modernity and Selfidentity. and Society in the . Giddens, (1996). : Student- litteratur. Gougoulakis, (2001). Livslångt lärande ... på svenska! (Studies in Educational Sciences 40). : HLS Förlag. (1998). Arbetets gränser och rationaliteter. I Känsla och regelverk i balans. & Hofmaier, B. (1997). Nätverk som utvecklings- strategi. , (1996). Om bildningens möjligheter och villkor i det moderna samhället. , (2000). Tre kunskapsformer i historisk belysning. , Per (1996). Studier i förening. Några medlemmars tankar om demokrati och cirkelstudier i folkrörelser. : Skapande vetande. , (1985). Är studiematerialen folkbildningsmässiga? , rapport 85:12. , (1998). På distans – Utbildning, undervisning och lärande, kostnadseffektiv distansutbildning. (SOU 1998:83). , (2002). Korsdrag i klassrummet. Utmaningar för lärare, skola och myndigheter. IT, folkbildning och lärande (2003). Ett magasin om regionala IT- seminarier , /. Jedeskog, (2002). Undervisning och IT: Förändrade grän- ser i skolan. I: , (Red.). Säg IT – det räcker Att utveckla skolan med några lysande IT-projekt. Utvärdering av satsning på större skolutvecklingsprojekt. : och Kompetensutveckling. (1997). Den offentliga sektorns paradoxala maskuliniseringstendenser. I Om makt och kön – i spåren av offentliga organisationers omvandling. , (manus , under utgivning). IT- stöd i folkhögskolornas och studieförbundens inre arbete, utåt- riktade kommunikation och studieverksamhet. En kartläggning och analys av nuläge och förutsättningar att använda modern informa- tionsteknik. (Kartläggnings- rapporten finns också publicerad i sin helhet i Folkbildnings- nätets databas resurser []) , F. & Booth, S. (2000). : Student- litteratur. (1993). Kunskap i handling. , (Red.) (2002). Säg IT – det räcker Att utveckla skolan med några lysande IT-projekt. stiftelsens satsning på större skolutvecklingsprojekt. : och Kompetensutveckling. , , (red.) (2001). Folkbildning och genus – det glömda perspektivet. , (1994/1941). Studiecirkeln: en orientering. (Skrift- serien). : ABF/Bildningsförlaget. , (1998). Informationstekniken i skolan. En forsknings- översikt. Proposition 1990/91:82 Om folkbildning. Proposition 1997/98:115. Proposition 2000/01:72. Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxen- Proposition 2001/02:4. En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. (2000). IT i skolan mellan vision och praktik – en forskningsöversikt. Riomar, , (2002). Folkbildning på distans – varför? En studie av motiv till att undervisa/studera på distans inom folkbildningen. Delrapport inom projektet pedagogik bland folkbildare (DiFo). (IPD-rapporter 2002:02) : didaktik. , J. , R. (1996), , in Handbook of Research for , ed., Jonassen, . Scheuler, (2001) Eldsjälar som möts på distans. I folkbild- – en antologi om folkbildningen och det flexibla lärandet, , L-E., , , , R., , och , I. : /Distum. Silfverberg, G. (1999). En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande. Studiecirklars betydelser för individ och lokalsamhälle. Flexibel utbildning på distans. Individuellt Kompetenssparande, IKS – en stimulans för det livslånga lärandet. , , (Red.). (1999). Erfarenheter av försök 1996–98 med IT-stödda distans- studier på folkhögskolor och studieförbund. , (2001). Att skapa det goda mötet. I folkbild- – en antologi om folkbildningen och det flexibla lärandet, red. , L-E., , , , R., , och , I. : /Distum. , (2000). Folkbildningsforskning: En kunskaps- översikt. , (2000). Demokrati och bildning: essäer om svensk folkbildnings innebörder och särart. , , , , (2003). Folk- bildare inför IKT och distansutbildning. En lägesrapport från Lifv- projektet. Säljö, (2000). Lärande i praktiken. Ett sociokulturellt perspektiv. Säljö, (2002). Lärande i det 21:a århundradet. I Säljö, R. & , J. (red.). Utm@ningar och e-frestelse: it och skolans lärkultur. Säljö, R. & , J. (red) (2002). Utm@ningar och e-frestelser. It och skolans lärkultur. , Bo (2001). Folkbildningens framtid, hot och möjlig- heter, i – en antologi om folkbildningen och det flexibla lärandet, red. , L-E., , , , R., , T. & , I. : / Distum. (1981). Distance Education at Swedish universities. : university, . Vimarlund, (1999). Informationsteknik i hälsoorganisa- tioner. I Socialmedicinsk nr 6/1999. (2002). Kvinnor skapar kunskap på nätet. Datorbaserad fortbildning för lärare. , (1998). Utvärdering av distansutbildningsprojekt med IT-stöd. , (SOU 1998:57) : .