sou · GSB335d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Allra helst som det ju knappast finns någon väg tillbaka för de skolor som deltagit i för- söket. om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i ; Regeringen föreskriver följande. 1 § En kommun får enligt bestämmelserna i denna förordning inom ramen för det totalt garanterade antalet timmar bedriva försöksverksam- het med utbildning i utan att tillämpa föreskrifterna om an- talet timmar för ämnen och ämnesgrupper i bilaga 3 till skollagen (1985:1100). 2 § För att få delta i försöksverksamheten krävs att kommunen: 1.redovisar hur utbildningen avses bedrivas under försöksverksamheten, 2.samråder med berörd skolpersonal, elever och föräldrar, 3.redovisar hur utbildningens kvalitet skall följas upp och utvärderas, 4.redovisar hur försöksverksamheten skall organiseras, 5.redovisar hur man avser att stödja de skolor som ingår i försöksverk- samheten, och 6.medverkar i uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten. 3 § Delegationen för försöksverksamhet med utbildning utan timplan i beslutar vilka kommuner som får delta i försöksverksam- heten. 4 § Ansökan om att få delta i försöksverksamheten skall ha kommit in till delegationen . Om det finns särskilda skäl får ansökan prövas även om den kommit in . 5 § Högst åttio kommuner får delta i försöksverksamheten. Bland de sökande kommunerna skall delegationen göra ett för skolväsendet repre- sentativt urval som grundar sig på faktorer som kommunernas storlek och geografiska läge. 6 § Beslut av delegationen enligt denna förordning får inte överklagas. Denna förordning träder i kraft och gäller till ut- gången av . Förordningen tillämpas på utbildning som anordnas från och med /01. Försöksverksamhet med utbildning utan En delegation tillkallas med uppgift att förbereda, leda, stödja och utvärdera en försöksverksamhet där ett antal kommuner inom ramen för den totala garanterade undervisningstiden får organisera utbildningen i utan timplan enligt förordningen om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i . Försöksverksamheten skall inledas /2001. Försöksverksamhet utan timplan i Regeringen har enligt propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110) till gjort bedömningen att ett urval kom- muner bör ges möjlighet att bedriva utbildning utan timplan i under en femårig försöksperiod. Bakgrunden finns i departementsskrivelsen Utan timplan – med oförändrat uppdrag (Ds 1999:1). har ställt sig bakom regeringens bedöm- ning (bet. 1999/2000:UbU5, rskr.1999/2000:15). Enligt 15 kap. 4 § skollagen (1985:1100) får försöksverksamhet anordnas inom det offentliga skolväsendet enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisato- riska bestämmelser i skollagen. Regeringen har denna dag utfärdat en förordning om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i . ha det övergripande ansvaret för att förbereda, leda, stödja och utvärdera försöksverksamheten initiera eventuella konferenser och nätverk som stöd för kommuner och skolor och lämna underlag till regeringens ställningstagande om och i så fall hur timplanen i skall avskaffas. Delegationens uppföljnings- och utvärderingsuppdrag innebär att systematiskt undersöka och värdera: om och hur kommunerna uppfyller de olika krav som ställs i försöksverksamheten om kommunernas och skolornas uppföljning, utvärdering och egentillsyn är tillräcklig för att garantera kvalitet och likvärdig- het om och hur en avskaffad timplan medför en bättre målupp- fyllelse för olika elevgrupper och om det krävs justeringar i skollag, läroplan, kursplaner etc. eller i kraven på kvalitetskontroll om timplanen tas bort. lämna förslag till regeringen om vilka forsknings- och utveck- lingsprojekt som skall knytas till försöksverksamheten och välja ut ett antal fristående skolor som skall ingå i försöks- verksamheten. Det ingår i delegationens uppdrag att närmare utforma uppfölj- ningen och utvärderingen av försöksverksamheten samt de olika forsknings- och utvecklingsuppdragen. Utvärderingen bör ge under- lag för bedömning av effekterna av försöksverksamheten åtskilt från andra förändringar av betydelse för verksamheten. I utvärde- ringen skall bl.a. elevernas perspektiv belysas. Delegationen skall söka samverkan med företrädare för olika in- tresseorganisationer, som representerar t.ex. elever, föräldrar och funktionshindrade via permanenta referensgrupper eller hearingar. Delegationen skall kontinuerligt lämna bidrag till skolutvecklingen genom att samla, beskriva, analysera och sprida erfarenheter från försöksverksamheten och den forskning som är knuten till denna. Ett delbetänkande skall lämnas . I betänkandet skall redogöras för de slutsatser som kan dras av försöksverksamheten. Delegationen skall också ta ställning till om det finns tillräckligt underlag för regeringens fortsatta ställningstagande i frågan om och i så fall hur timplanen kan avskaffas. Om delegationen anser att ett sådant underlag inte föreligger skall i stället ett förslag till regeringen lämnas i delegationens slutbetänkande och redovisas . Slutbetän- kandet skall innehålla en sammanfattande utvärdering av hela för- söksverksamheten. Oavsett om timplanen avskaffas eller inte skall vissa mer utveck- lingsinriktade insatser inom försöksverksamhetens ram, bl.a. när det gäller utvärdering, kvalitetsutveckling och skolutveckling, kunna fortgå och rapporteras . Detta gäller även de forskningsuppdrag som kommer att knytas till försöksverksam- heten. (U 1999:08) Förlängd tid för deluppdrag Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en delegation med uppgift att förbereda, leda, stödja och utvärdera en försöks- verksamhet där ett antal kommuner inom ramen för den totala garanterade undervisningstiden får organisera utbildningen i grund- skolan utan timplan (dir. 1999:90). Delegationen skall enligt direk- tiven lämna ett delbetänkande och slutredovisa sitt uppdrag . Utredningstiden för delegationens deluppdrag förlängs, vilket innebär att delegationen skall redovisa sitt delbetänkande . Bilaga 3 till Skollagen (SFS 1985:1100) Utbildningens omfattning i i timmar för ämnen och ämnesgrupper samt totalt Totalt garanterat antal timmar Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . (SFS 2000:445) Krav på kommunerna och skolorna Försöksverksamhet med utbildning utan timplan i – krav på kommunerna En försöksverksamhet med utbildning utan timplan innebär en fullständig befrielse från den nationella timplanens uppdelning per ämne och ämnesgrupp. Hur tiden skall disponeras bestäms av de skolor som deltar i försöksverksamheten. Avsikten med för- söksverksamheten är inte att den nationella timplanen, fastställd av , skall ersättas av centralt fastställda kommunala tim- planer. Bestämmelserna om det totalt garanterade antalet timmar för hela () samt ämnen och ämnesgrupper som framgår av bilaga 3 till skollagen (1985:1100) gäller även för skolor inom försöksverksamheten liksom möjligheten att enligt 2 kap. 2 § grundskoleförordningen (1994:1124) besluta om ytterli- gare undervisningstid utöver den tid som anges i timplanen. Inom försöksverksamheten skall vidare beaktas på vilket sätt skolorna tillgodoser möjligheten för eleverna att göra egna val. Kommunens beslut om ansökan Beslut om att ansöka om att få delta i försöksverksamheten skall fattas av kommunen. För att ges möjlighet att delta i försöksverksamheten skall såväl kommunen som skolan uppfylla vissa nationellt fastställda krav. I stort handlar det om ett tydliggörande av de krav som redan ställs på kommuner och skolor inom ramen för mål- och resultat- styrningen av skolan. Kraven på kommunen redovisas nedan. Kom- muner i försöksverksamheten skall ansvara för att de skolor som skall delta i försöksverksamheten uppfyller de krav som framgår nedan. För att komma i fråga för försöksverksamheten skall kommunen minst uppfylla de krav som ställs generellt på kommunerna vad avser styrning, uppföljning och utvärdering samt kvalitetssäkring. Det innebär bl.a. att kommunen skall ha en aktuell skolplan1 som kontinuerligt följs upp och utvärderas. Skolplanen skall visa hur kommunens skolväsende skall gestaltas och utvecklas. Av skolpla- nen skall särskilt framgå de åtgärder som kommunen avser att vidta för att uppnå de nationella målen för skolan. Kommunen skall upprätta skriftliga kvalitetsredovisningar.2 Detta är ett led i den kontinuerliga uppföljningen och utvärde- ringen av skolplanen. Kvalitetsredovisningen skall innehålla en be- dömning av dels i vilken mån målen för utbildningen uppnåtts, dels vilka åtgärder som behöver vidtas, om inte målen uppnåtts. En förutsättning för att kunna ingå i försöksverksamheten är att kommunen har fungerande rutiner för kvalitetsredovisningar. Kommunen skall redovisa ett syfte med att delta i försöksverksam- heten, t.ex. en beskrivning av vad kommunen vill uppnå som är svårt att genomföra med nuvarande regelverk. Det bör framgå om kommunen tänker sig att ha gemensamma utgångspunkter och övergripande riktlinjer för samtliga skolor i försöket. Kommunen skall redovisa hur utbildningen avses att bedrivas under försöks- verksamheten. 12 kap. 8 § skollagen (1985:1100). 2Förordning (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet. Kommunen skall ansvara för att de skolor, som deltar i försöks- verksamheten har förankrat detta hos personal, elever och föräld- rar. Skolorna bör ha en plan för hur elever och föräldrar fort- löpande skall göras delaktiga i verksamheten. Kommunen skall redovisa ansvarsfördelningen i kommunen för försöksverksamheten; mellan nämnd och skola, mellan politiker och tjänstemän. Kommunen skall redovisa hur den organisation som kommer att byggas upp kring försöksverksamheten skall se ut. Kommunen skall vidare redogöra för hur och inom vilka om- råden man avser att stödja de skolor som kommer att ingå i försöksverksamheten, under ansökningsfasen och under försökets gång. Bl.a. kan det med anledning av försöksverksamheten finnas behov av kompetensutveckling för skolans personal. Kvalitetssäkring, uppföljning och utvärdering Kommunens insatser för kvalitetssäkring av skolans verksamhet under försöket skall redovisas. Kommunen förväntas ha en aktiv egentillsyn. De skolor som deltar i försöket skall ha tillfredsställan- de kvalitetssäkringssystem där problem upptäcks och kan åtgärdas . Kommunen bör i sin ansökan redovisa hur försöksverksamheten löpande skall följas upp och utvärderas. Denna uppgift kan sam- ordnas med uppföljningen och utvärderingen av kommunens skol- plan och/eller kommunens ansvar att ge en samlad kvalitetsredo- visning för skolväsendet. Det krävs dock att kommunen särskilt belyser hur de olika krav som ställs med anledning av försöksverk- samheten uppnås. Hur kommunens syfte med att delta i försöks- verksamheten uppnås bör också belysas. Kommunen skall också vara beredd att informera andra kommuner och skolor om genomförande och utvärderingsresultat, ge representanter för kommunledning, skolledning och lärare möjlighet att delta i nätverksmöten, seminarier och uppfölj- ningskonferenser samt delta i nationella utvärderingar och uppföljningar, liksom i forskningsprojekt, som genomförs med anledning av försöks- verksamheten. Försöksverksamhet med utbildning utan timplan i – krav på skolorna En försöksverksamhet med utbildning utan timplan innebär en fullständig befrielse från den nationella timplanens uppdelning per ämne och ämnesgrupp. Hur tiden skall disponeras bestäms av de skolor som deltar i försöksverksamheten. Avsikten med för- söksverksamheten är inte att den nationella timplanen, fastställd av , skall ersättas av centralt fastställda kommunala tim- planer. Bestämmelserna om det totalt garanterade antalet timmar för hela () samt ämnen och ämnesgrupper som framgår av bilaga 3 till skollagen (1985:1100) gäller även för skolor inom försöksverksamheten liksom möjligheten att enligt 2 kap. 2 § grundskoleförordningen (1994:1194) besluta om ytter- ligare undervisningstid utöver den tid som anges i timplanen. Inom försöksverksamheten skall vidare beaktas på vilket sätt skolorna tillgodoser möjligheten för eleverna att göra egna val. För att ges möjlighet att delta i försöksverksamheten skall såväl kommunen som skolan uppfylla vissa nationellt fastställda krav. I stort handlar det om ett tydliggörande av de krav som redan ställs på kommuner och skolor inom ramen för mål- och resultat- styrningen av skolan. Kraven på skolorna redovisas nedan. För att en skola skall kunna knytas till försöksverksamheten krävs att kommunen ingår i densamma. Skolorna skall uppfylla de krav som ställs i det mål- och resultat- styrda systemet. Detta innebär att det vid varje grundskola skall finnas en lokal arbetsplan.3 Arbetsplanen skall användas för genom- förandet av de fastställda målen för utbildningen och utarbetas 3 2 kap. 23 § grundskoleförordningen (1994:1194). under medverkan av lärare och övrig personal samt företrädare för eleverna och deras vårdnadshavare. Rektorn beslutar om arbets- planen. Arbetsplanen skall kontinuerligt följas upp och utvärderas. Liksom kommunen skall varje skola upprätta skriftliga kvalitetsredovisningar.4 Kvalitetsredovisningen skall innehålla en be- dömning av dels i vilken mån målen för utbildningen uppnåtts, dels vilka åtgärder som behöver vidtas, om inte målen har uppnåtts. En förutsättning för deltagande i försöksverksamheten är att skolan har rutiner för arbetet med kvalitetsredovisningar. Skolan skall till kommunen redovisa ett syfte med sin önskan att delta i försöksverksamheten. De skolor som deltar i försöksverksamheten skall ha förankrat detta hos personal, elever och föräldrar. Skolorna bör ha en plan för hur elever och föräldrar fortlöpande skall göras delaktiga i verk- samheten. Kvalitetssäkring, uppföljning och utvärdering, kompetensutveckling Varje skola skall också redovisa till kommunen hur rektor och lära- re avser att kvalitetssäkra utbildningen för de enskilda eleverna, t.ex. avseende mål att sträva mot, mål att uppnå, total garanterad undervisningstid, balansen i skoldagen, över skolåret samt över hela grundskoletiden, balansen mellan teori och praktik i undervis- ningen samt elevernas möjligheter att göra egna val. I samband med den årliga uppföljningen och utvärderingen av skolans arbetsplan och/eller i samband med kvalitetsredovisningen skall varje deltagande skola också redogöra för samt följa upp och utvärdera försöksverksamheten. Detta bör bl.a. ske i förhållande till 4 Förordning (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet. skolans syfte samt med avseende på de olika kraven för deltagande. Rapporteringen bör också kunna ge svar på frågor som ställs av kommunen inför uppföljningen och utvärderingen av försöket, men också av den nationella utvärderingen. Om försöksverksam- heten syftat till eller sammanfallit med andra förändringar i skolan, t.ex. förändrad organisation och/eller förändrat arbetssätt, är det viktigt att detta återspeglas i redovisningen. Det kan med anledning av försöksverksamheten finnas behov av kompetensutveckling för skolans personal. Vägledning för skolornas dokumentation av förändringsarbetet Varje skola inom försöksverksamheten bör dokumentera utvecklingen av skolans verksamhet. Det handlar om att dokumen- tera resultat och måluppfyllelse i förhållande till nationella och lokala mål, men också om att dokumentera själva förändrings- arbetet. Denna vägledning ger en struktur för dokumentationen av själva förändringsarbetet, med exempel på vad som kan ingå i en sådan dokumentation. Inom parentes anges under varje punkt några nyckelord som stöd för dokumentationen. Kommunernas kontaktpersoner svarar för att samla in skolornas dokumentation och att sända den vidare till Timplanedelegationen innevarande år. Dokumentation av utvecklingen under föregående läsår Här redovisas vilka förändringar som genomförts under föregående läsår, varför dessa har genomförts, en bedömning av om målen för förändringsarbetet nåtts, osv. Vilka förändringar har genomförts under föregående läsår? Varför har dessa förändringar genomförts (vilka förhållanden behövde förbättras, vad strävade vi mot)? Redovisningen kan avse följande områden: Arbetet med målen i läroplan och kursplaner (Nyckelord: lokal tolkning, kollegiala samtal, dialog med elever, hur eleven gör målen till sina, m.m.) Organiseringen av ämnen och tid (Nyckelord: schema, icke ämnesbunden tid, teman, ämnes- integration, m.m.). Organiseringen av elever och elevgrupper (Nyckelord: individuella behov, grupperingar, flexibilitet, in- flytande, åldersintegrering, valmöjligheter, m.m.) Uppföljningen av elevernas utveckling (Nyckelord: dokumentation, dialog, individuell planering, indivi duell uppföljning, lärande, individuella lärprofiler, m.m.) Arbetet med bedömning av resultat och måluppfyllelse (Nyckelord: skolans resultat, skolans kvalitet, självvärdering, kollegial värdering, m.m.) (Nyckelord: arbetslagens sammansättning, samverkan, tjänste- fördelning, flexibilitet, kompetenssammansättning, m.m.) (Nyckelord: dialog, samtal, flexibilitet, drivande, m.m.) Den fysiska miljön samt läromedel och utrustning (Nyckelord: klassrum, studieutrymmen, flexibilitet, IT-utrust- ning, läromedel, skolbibliotek, m.m.) (Nyckelord: information, samverkan, engagemang, delaktighet, inflytande, resurs, m.m.) I vilken utsträckning bedömer ni att skolan har genomfört de förändringar som planerats? förändringarna har påverkat elevernas resultat respektive skolans måluppfyllelse? Hur bedömer ni att elever, föräldrar, personal och skolledning har upplevt förändringsarbetet? Dokumentation av planer för utvecklingen innevarande läsår Här redovisas vilka förändringar som planeras för samt varför dessa planeras. Vilka förändringar planerar skolan för innevarande läsår? Varför planeras dessa förändringar (vilka förhållanden behöver förbättras, vad strävar vi mot)? Redovisningen kan avse följande områden: Arbetet med målen i läroplan och kursplaner (Nyckelord: lokal tolkning, kollegiala samtal, dialog med elever, hur eleven gör målen till sina, m.m.) Organiseringen av ämnen och tid (Nyckelord: schema, icke ämnesbunden tid, teman, ämnes- integration, m.m.) – Organiseringen av elever och elevgrupper (Nyckelord: individuella behov, grupperingar, flexibilitet, infly- tande, åldersintegrering, valmöjligheter, m.m.) Uppföljningen av elevernas utveckling (Nyckelord: dokumentation, dialog, individuell planering, indivi- duell uppföljning, lärande, individuella lärprofiler, m.m.) Arbetet med bedömning av resultat och måluppfyllelse (Nyckelord: skolans resultat, skolans kvalitet, självvärdering, kollegial värdering, m.m.) (Nyckelord: arbetslagens sammansättning, samverkan, tjänste- fördelning, flexibilitet, kompetenssammansättning, m.m.) (Nyckelord: dialog, samtal, flexibilitet, drivande, m.m.) Den fysiska miljön samt läromedel och utrustning (Nyckelord: klassrum, studieutrymmen, flexibilitet, IT-utrustning, läromedel, skolbibliotek, m.m.) (Nyckelord: information, samverkan, engagemang, delaktighet, inflytande, resurs, m.m.) Inkomna rapporter från utvärderingsprojekten och , Lärares professionella självtillit och skolans effektivitet i mål- och tidsstyrning, 2003 och , Skolorna i försöket utan timplan: Karaktäristiska drag , 2003 och , Att styra sitt arbete, 2003 , , , och , Tid för fostran, 2003 , , och , Uppföljande rapport av tid för fostran, 2003 , Tid för kunskap, PM med förhandsdata från kommande rapport, 2004 , , , och , Tidsanvändningen i skolan, 2003 , , och , Are timetable free schools possible? , Man söker med ljus och lykta, 2003 med assistens av , Utan timplan – ur lärares och elevers synvinklar, 2003 , Att leda och samordna utbildning utan timplan på högstadiet, 2003 Inkomna rapporter från forsknings- och utvecklingsprojekten (FoU) och , Tiden och skolans musika- liska och estetiska verksamhet, 2003. , och , Ut- bildning utan nationell timplan i . Individualisering eller privatisering av lärprocessen, 2003. , Gränslöst arbete – inom vissa gränser, 2003. , Skolämnen och alternativen, 2003. , och , Att arbeta för god- känt, 2003. och , Att hantera tiden, 2002. , och , Skolans fri- het och ansvar att styra sin tid, 2003. , och , A matter of timing, 2003. , Delrapport från TOP-projekt kring reformen Utan timplan – med oförändrat uppdrag, 2003. , Rektor i skolans frirum, 2003.