sou · GSB3111d2 · 2005-01-01 00:00:00 — 1991/92:150, del II avsnitt 4.4.2 Finansieringsprincipen). Principen innebär att kommuner inte bör åläggas nya uppgifter utan att de får möjlighet att finansiera dessa med annat än höjda skatter. Enligt riksdagsbeslut har vissa preciseringar gjorts av tillämpningen av principen (prop. 1993/94:150, bilaga 7, avsnitt 2.5.1 Finansieringsprincipens tillämpning). Preciseringarna innebär att principen omfattar enbart statligt beslutade åtgärder som direkt tar sikte på den kommunala verksamheten. Den gäller således när riksdag, regering eller myndighet fattar bindande beslut om ändrade regler för verksamhet. En del av valanslaget som använt för förtids- röstning på posten och vid särskilda röstmottagningsställen (institutionsröstningen) bör således föras över till kommunerna. Det kan då vara rimligt att utgå från hur kostnaderna fördelade sig vid det senaste allmänna valet , folkomröstningen och valet till 2004. I uppställning nedan redovisas de faktiska kostnaderna, fördelade på de poster som angetts i avtalen mellan och för respektive val. Tabell 15.1 kostnader för förberedelse och genomförande av förtidsröstningen på posten (tusental kronor) 1 I posten ingår annonsering för nära . Det bör observeras att minimiersättningen till Posten regleras genom att distributionen av poströster skall uppgå till ett visst avtalat minimibelopp. Det låga deltagandet i valet till Europaparla- mentet innebar att minimibeloppet användes. Med kommitténs förslag skall således kommunerna svara för merparten av de uppgifter som posten haft i förtidsröst- ningen. Det finns som kommittén redan sagt inte någon anledning att räkna med att uppgifterna i fråga i någon nämnvärd mån blir vare sig mer eller mindre kostnadskrävande i kommunernas regi. Av en 1991 gjord utredningen framgår att av dem som poströstade före valdagen röstade i den egna kommunen. För valdagen var siffran lägre. Av dem som poströstade på valdagen röstade knappt hälften i den egna kommunen, varför snittet för perioden blev något lägre än (89,1). Några uppgifter för senare val finns inte. Man torde dock kunna anta att andelen knappast har förändrats, även om andelen poströstare totalt sett har minskat från vid valet till vid valet . Det helt övervägande antalet poströster är således kommuninterna. Men man får – beroende på valdeltag- andet – ändå räkna med att drygt 150 000 poströster kommer att vara kommunexterna. I många fall torde man kunna räkna med att kommunerna har interna distributionssystem som allt eftersom förtidsrösterna Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar lämnas klarar distributionen av rösterna till den egna valnämnden ända fram till valdagen. Av sammanställningar över röstmottagningsställen för förtidsröstningen vid den senaste folkomröstningen och EU-valet framgår att antalet ställen per kommun är förhållandevis få. I många mindre kommuner fanns bara ett sådant ställe. I de kommuner där bara ett röstmottagnings- ställe för förtidsröstning kommer att ordnas, kanske i kommun- huset, uppstår med kommitténs förslag inga behov av transporter överhuvud, vilket i och för sig talar för något lägre distributions- kostnader i förhållande till den nuvarande poströstningen. När det gäller distributionen av de kommunexterna förtids- rösterna får man sannolikt i huvudsak förlita sig till distribution via . Det gäller särskilt för de förtidsröster som lämnas före valdagen. För att så många som möjligt av de röster som avges skall kunna levereras till rätt valnämnd före valdagen utför posten sortering och transporter av röster även på tider då sortering och distribution av vanlig post inte sker. Det mesta talar således för att man även fortsättningsvis måste överenskomma med om att vidta särskilda åtgärder för transporter före valdagen. Det är dock enligt kommitténs mening inte rimligt att varje kommun själv gör en egen upphandling av dessa tjänster. Kommunernas kostnader för distribution av förtidsröster torde vid en grov uppskattning bli lägre än de som har för poströstningen under förutsättning av avtalar med posten om förmedlingen av de kommunexterna rösterna och svarar för att ersätta posten för de kostnaderna. Vad sedan gäller den s.k. institutionsröstningen ordnade vid valet på uppdrag av 260 kommuner sådan röstning. Något mer än 32 000 röster lämnades och Valmyndig- heten betalade ut i ersättning till kommunerna. Vid folkomröstningen arrangerade något färre kommuner sådan röstning. Omkring 30 000 röster lämnades och Valmyndig- heten betalade ut i ersättning. Vid Europaparlamentsvalet ordnade omkring 240 kommuner sådan röstning. Drygt 9 000 röster lämnades in och Valmyndig- heten betalade ut i ersättning . De utbetalade ersättningarna till kommunerna för dessa uppdrag varierar kraftigt. Någon närmare granskning av ersättnings- anspråken förekommer inte. Sådan röstning anordnades också av ett 15-tal statliga institutioner på uppdrag av . Några ersättningsanspråk har inte framställts för det, utan institutionerna har ansett sig utföra röstmottagningen inom ramen för sin verksamhet. Enligt kommittén får kommunernas kostnader för den s.k. institutionsröstningen uppskattas till samma belopp, dvs. till 5–. Generellt statsbidrag eller särskilt bidrag till kommunerna? Finansieringsprincipen tillämpas bl.a. när en uppgift som inte har tillhandahållits av kommunsektorn (den s.k. poströst- ningen) görs obligatorisk eller när frivilliga uppgifter (den s.k. institutionsröstningen) blir obligatoriska för kommunerna. Den grundläggande principen är att regleringar till följd av finansieringsprincipen görs . Regleringar kan dock göras stegvis, t.ex. vid verksamhetsförändringar som införs vid ett halvårsskifte eller som genomförs successivt. Utgångspunkten är att regleringsbeloppen fastställs när propositionen läggs. Regleringen görs i den pris- och volymnivå som gäller när förändringen träder i kraft. Någon retroaktiv reglering görs normalt inte. Skulle regleringsbeloppet i efterhand i väsentlig grad visa sig vara felaktigt får detta beaktas senare i samband med bedömningen av det skattefinansierade utrymmet och fastställandet av statsbidragsramen. Regleringen sker genom en förändring av nivån på det generella statsbidraget i statsbudgeten under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, efter beräkningsgrunden kronor per invånare, och avser hela kommunkollektivet. Reglering av nivån på det generella statsbidraget görs inte för enskilda kommuner. Sådana enskilda effekter får, om så bedöms nödvändigt, beaktas på annat sätt (t.ex. via utjämningssystem). Regleringar görs alltid vid ingången av ett nytt år. Det belopp varje kommun erhåller i generella statsbidraget fastställs . Den del av valanslaget som använder för att bestrida kostnaderna för poströstningen och institutions- Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar röstningen skall till följd härav föras över till kommunerna, dock med reducering för de kostnader som med kommitténs ställningstagande även fortsättningsvis kommer att ha för distributionen m.m. av kommunexterna förtidsröster. Särskilt för de som avges före valdagen kan om de skall distribueras på det sätt som skett kostnaderna per röst bli relativt höga eftersom det krävs en i stort sett samma arrangemang hos posten som medan antalet röster som skall distribueras blir betydligt färre. Det är emellertid mindre lämpligt att regleringsbeloppet i det här fallet ingår i det årliga generella statsbidraget till kommunerna. Allmänna val hålls ju . En rimligare ordning är i stället att regleringsbeloppet utgår som ett särskilt bidrag vid val. Det generella statsbidraget fördelas som nämnts i kronor per invånare. Den fördelnings- grunden bör dock inte användas till täckande av kostnaderna för val. Fördelningsgrunden bör i stället vara kronor per antalet röstberättigade i valet till kommunfullmäktige, eftersom det är just antalet röstberättigade i kommunen som är den avgörande kostnadsfaktorn. Med kommitténs förslag skall även fortsättnings- vis svara för kontakterna med när det gäller lantbrevbärarorganisationens uppgifter i val. Den del av valanslaget som avser kostnaderna för lantbrevbärarröstningen skall således förbehållas . Med kommitténs förslag utvidgas väljarnas möjligheter att kunna lantbrevbärarrösta. Alla väljare som betjänas av lantbrevbärare skall få lämna sina röster genom lantbrevbäraren. Vidare skall med förslaget lantbrevbäraren lämna väljarnas röster på ett röstmottagningsställe och inte – som tidigare – på det postkontor som han eller hon hör till. Båda dessa förändringar medför ökade kostnader. Förslaget om att hela det lokala ansvaret för genomförande av val samlas hos kommunerna förutsätter vidare inte bara utökade informationsinsatser utan också särskilda utbildningsinsatser. Väljarna måste i detta sammanhang ges en mycket utförlig information om den nya förtidsröstningen i regi som ersätter den tidigare poströstningen för att inte riskera att reformen minskar valdeltagandet. En utförligare information om institutionsröstningen måste givetvis också lämnas. Detta kan innebära extra TV-information och annonsering samt en utvidgad broschyr till väljarna. Någon uppskattning av de kostnader som följer är inte möjlig att göra. Dessa extra insatser bör dock kunna begränsas till de val då den nya ordningen för förtidsröstningen första gången tillämpas. Därefter bör informationen kunna ges inom ramen för de normala informationsinsatserna. Vidare framstår det som nödvändigt att får en viss förstärkning redan året före valet . För att kunna genomföra övergången till ett samlat lokalt ansvar för valen krävs även utökade informations och utbildningsinsatser för kommun- erna och länsstyrelserna. Det går inte att mer exakt beräkna de ökade kostnader detta innebär. Utredningen skall i arbetet redovisa regionalpolitiska konsekvenser av de förslag som läggs fram. Utredningen bedömer förslagen som regionalpolitisk neutrala. Flera av förslagen innebär emellertid nya uppgifter för kommun- erna. Kommunerna får ansvaret för all röstning inom landet. Detta innebär inte som vi sagt ökade kostnader för röstningen. Däremot innebär det att kostnaderna för röstningen fördelas om. Det gäller också behovet av arbetskraft. Förslagen innebär således inte något behov av mer arbetskraft inför valen. Däremot innebär det att arbetskraftsbehovet omfördelas. För kommunernas del föranleder således förslagen ett behov av mer arbetskraft inför valen. En redovisning skall vidare ske av utredningens jämställdhets- politiska konsekvenser. Utredningen förslag är neutrala i jämställd- hetsavseende. Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar Slutligen skall förslagens konsekvenser för brottligheten och det brottsförebyggande arbetet uppmärksammas. Kommitténs förslag om en skärpt identitetskontroll vid röstningen och en utförligare dokumentation torde i detta avseende, särskilt för budröstningen, få inte bara en brottsförebyggande effekt utan underlättar också högst betydligt möjligheterna att i efterhand kunna utreda huruvida något brott begåtts. 14.1Förslaget till ny vallag Kapitlet motsvarar delvis 1 kap. i den nuvarande vallagen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 3.2. Första stycket motsvarar del av 1 kap. 1 § i den nuvarande vallagen. Andra stycket har ingen motsvarighet i den nuvarande vallagen Det innehåller en upplysning om det finns grundläggande bestämmelser om val i regeringsformen och kommunallagen och valrättsakten. Någon hänvisning till dessa bestämmelser behövs inte i vallagen. Det gäller följande bestämmelser i nuvarande 1 kap.: 1 § första stycket, 2–4 §§, 6–8 §§, 10 § andra stycket, 11 § och del av 13 §. När skall val hållas Motsvarar 1 kap. 9 § i den nuvarande vallagen. Första stycket motsvarar 1 kap. 10 § första stycket och del av 13 § i den nuvarande vallagen. Andra stycket motsvarar 1 kap. 12 § i den nuvarande vallagen. Bestämmelser om registrering av partibeteckning och anmälan av kandidater finns i 5 kap. i den nuvarande vallagen. Motsvarar del av 5 kap. 3–5 §§ i den nuvarande vallagen. I bestämmelsen har ordet ansökan ersatts med anmälan. Motsvarar 5 kap. 4 § i den nuvarande vallagen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 12.2.2. Motsvarar del av 5 kap. 6 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 5 kap. 7 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 5 kap. 8 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 5 kap. 9 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar del av 5 kap. 11 § i den nuvarande vallagen. Någon motsvarighet till punkten 3 att en registrerad partibeteckning skall tas bort ur registret om partiet inte har anmält ett ombud finns inte eftersom kravet att anmäla ombud tas bort (jfr 5 kap. 10 § i den nuvarande vallagen). Motsvarar 5 kap. 12 § i den nuvarande vallagen. Post- och har ersatts med Patent- och registreringsverkets kungörandetidning. När det gäller kungörande har Post- och (PoiT) bytts ut mot Patent- och registreringsverkets (PRV:s) kungörelsetidning. I en departementspromemoria (Ds 2003:32) har det nämligen, av såväl kostnads- som tillgänglighetsskäl föreslagits att allt kungörande som sker i PoiT skall ske elektroniskt. Offentliggörande av information som enligt lag eller förordning skall kungöras bedöms vara av ett sådant viktigt allmänt intresse att publicering via Internet bör kunna tillåtas. Det förslås därför att samtliga de kungörelser som enligt bestämmelser i olika författningar skall ske i PoiT i fortsättningen skall ske i en av PRV utgiven elektronisk tidning. Första stycket motsvarar 5 kap. 13 § i den nuvarande vallagen. Andra stycket motsvarar del av 5 kap. 14 § i den nuvarande Att anmälan skall göras av partiets ombud eller en person som ombudet utsett har tagits bort ur bestämmelsen (se kommentaren till 2 kap. 7 §). Motsvarar delvis 5 kap. 15 § i den nuvarande vallagen, men innebär ingen ändring i sak. Det är folkbokföringen på valdagen som gäller. Det finns alltså ingen anledning att anmäla en kandidat som inte kommer att vara folkbokförd i eller i kommunen på valdagen. Motsvarar 5 kap. 16 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 5 kap. 18 § i den nuvarande vallagen. I bestämmelsen har ordet tillstånd ersatts med samtycke. Motsvarar 5 kap. 19 § i den nuvarande vallagen. Om kungörelse av beslut, se kommentaren till 2 kap. 8 §. 3 kap. Valmyndigheter m.m. Bestämmelser om valmyndigheter finns i 1 kap. 15–17 §§ i den nuvarande vallagen. Bestämmelsen motsvarar del av 1 kap. 15 § i den nuvarande vallagen. I uppgiften att ha det övergripande ansvaret i landet för frågor om val ingår också att informera allmänheten om när, var och hur man skall rösta samt om vad som i övrigt gäller för valet. Att regeringen skall bestämma vilken myndighet som skall vara central valmyndighet följer av regeringsformen och någon hänvisning i vallagen behövs inte. Bestämmelsen motsvarar 1 kap. 16 § i den nuvarande vallagen. Första stycket motsvarar 1 kap. 17 § första stycket i den nuvarande vallagen. Andra stycket samt tredje och fjärde styckena är en följd av kommitténs förslag att hela det lokala ansvaret för genomförande av val i landet skall samlas hos kommunerna. Tredje stycket innebär ett förtydligande av vad som får anses gälla . Bestämmelsen om samråd med i fjärde stycket motsvarar vad som gäller enligt den nuvarande vallagen för det fall en kommun avser att som vallokal använda en lokal som inte uppfyller kraven på tillgänglighet. Samrådet ger upphov till ärenden i såväl kommunen som som skall hanteras på sedvanligt vis (se även 4 kap. 20 § tredje stycket). Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 4.5. Första stycket, som gäller för alla röstmottagningsställen, har ingen direkt motsvarighet i den nuvarande vallagen, men innebär ingen ändring i sak i förhållande till vad som tidigare gällde för att anordna särskild röstmottagning på postkontor. Terminologin har vidare ändrats. Ordet valförrättare har ersatts med ordet röstmottagare som används generellt för all röstmottagning. Uppgifterna är desamma som . Andra stycket motsvarar 4 kap. 6 § i den nuvarande vallagen. Bestämmelsen gäller bara för vallokaler. Första stycket är till viss del en följd av kommitténs förslag att hela det lokala ansvaret för genomförande av val i landet skall samlas hos kommunerna. Bestämmelserna har en motsvarighet i 12 kap. 5 och 6 §§ i den nuvarande vallagen. Bestämmelsen om förordnade av röstmottagare hos en utlandsmyndighet motsvarar dock 13 kap 5 § i den nuvarande vallagen. Andra stycket motsvarar 4 kap. 7 § i den nuvarande vallagen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.5. Motsvarar del av 14 kap. 7 § i den nuvarande vallagen. Ändringen är en följd av kommitténs förslag att hela det lokala ansvaret för genomförande av val i landet skall samlas hos kommunerna Det särskilda villkoret om att röstmottagning måste anordnas vid det postkontor som lantbrevbäraren hör till för att en väljare skall få lämna sin röst genom lantbrevbäraren har slopats. 4 kap. Valkretsar och valdistrikt m.m. Bestämmelser om valkretsar, valkretsmandat och valdistrikt finns i 2 och 3 kap. samt i 4 kap. 1–3 §§ i den nuvarande vallagen. Första stycket motsvarar 2 kap. 1 § i den nuvarande vallagen. Andra stycket motsvarar 3 kap. 2 § fjärde stycket, 6 § fjärde stycket och 8 § fjärde stycket i den nuvarande vallagen. Utgångspunkten för beräkningarna är valåret. Någon tänkt valdag skall inte användas för dessa beräkningar. Motsvarar 2 kap. 2 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 3 kap. 2 § första–tredje styckena i den nuvarande vallagen. Sista meningen i tredje stycket motsvarar 3 kap. 10 § i den nuvarande vallagen. Oavsett när beräkningen görs –är det förhållandena som beräkningarna skall utgå från. Motsvarar 3 kap. 3 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 2 kap. 3 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 2 kap. 4 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 2 kap. 5 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 2 kap. 8, 10 och 11 §§ i den nuvarande vallagen. Motsvarar 3 kap. 5 § första och andra styckena i den nuvarande vallagen. Första stycket motsvarar 3 kap. 6 § första stycket och 10 § i den nuvarande vallagen. Andra och tredje stycket motsvarar 3 kap. 6 § andra och tredje styckena i den nuvarande vallagen. Fjärde stycket motsvarar 3 kap. 11 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 2 kap. 6 § första stycket i den nuvarande vallagen. Första och andra stycket motsvarar 2 kap. 6 § andra och tredje styckena i den nuvarande vallagen. Tidpunkten i andra stycket avser förhållandena än valåret. Tredje stycket motsvarar 2 kap. 7 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 2 kap. 9–11 §§ i den nuvarande vallagen. Första stycket motsvarar del av 3 kap. 7 § i den nuvarande vallagen. Andra–fjärde stycket motsvarar 3 kap. 8 § första–tredje stycket och 10 § i den nuvarande vallagen. Femte stycket motsvarar 3 kap. 11 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 3 kap. 9 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar delvis 4 kap. 1 och 2 §§ i den nuvarande vallagen. Ändringarna i andra stycket är en följd av kommitténs förslag att man i vissa fall skall kunna göra undantag från huvudregeln att för varje fastighet hänföra samtliga röstberättigade till samma valdistrikt. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 12.5.2. Motsvarar 4 kap. 3 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 4 kap. 4 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 4 kap. 5 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 9 kap. 4 § i den nuvarande vallagen. Ordet tillgäng- lighet i första stycket har lagts till i klargörande syfte. Motsvarar delvis av 10 kap. 1 § i den nuvarande vallagen. Ändring- arna är en följd av kommitténs förslag om att begränsa kommunens bestämmanderätt om en vallokal skall vara öppen för röstning. Angående tredje stycket se kommentaren till 3 kap. 3 §. Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 12.7.2. 5 kap. Röstlängder och röstkort Bestämmelser om röstlängder och röstkort finns i 7 kap. i den nuvarande vallagen. Motsvarar 7 kap. 1, 2 och 4 §§ i den nuvarande vallagen. Motsvarar delvis 7 kap. 1 och 12 §§ i den nuvarande vallagen. Bestämmelsen i andra stycket ersätter bestämmelsen om rättelse av uppgifter i en röstlängd i 7 kap. 12 § andra stycket i den nuvarande vallagen, men innebär ingen ändring i sak. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 12.6.2. Motsvarar 7 kap. 3 och 5 §§ i den nuvarande vallagen. Motsvarar 7 kap. 6 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 7 kap. 12 § första stycket i den nuvarande vallagen, med den ändringen att den nuvarande begränsningen att röstkort inte får ha skickats ut till väljaren har tagits bort. Motsvarar 7 kap. 11 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 7 kap. 13 § i den nuvarande vallagen. Ordet ändringar har lagts till som en följd av kommitténs förslag i 5 kap. 2 § andra stycket om att kunna lägga till en väljare i röstlängden och kommitténs förslag i 5 kap. 5 § om att kunna stryka en unionsmedborgare ur röstlängden. Anledningen till formuleringen rättelser och ändringar är att de tillskrivningar av utlandssvenskar som sker enligt nuvarande 7 kap. 12 § andra stycket inte kan anses vara rättelser i det ordets egentliga betydelse. Detsamma kan sägas beträffande en åtgärd att stryka någon ur röstlängden enligt nuvarande 7 kap. 12 § första stycket. Motsvarar 7 kap. 7 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 7 kap. 8 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 7 kap. 9 § i den nuvarande vallagen, med den ändringen att ordet skall har ersatts med kan. Bestämmelser om valsedlar och kuvert finns i 6 och 8 kap. i den nuvarande vallagen. Motsvarar delvis 9 kap. 12 § första stycket i den nuvarande vallagen. Benämningarna partivalsedlar, namnvalsedlar och blanka valsedlar har utgått eftersom benämningarna inte fyller någon funktion i lagen. Motsvarar delvis 6 kap. 3 § i den nuvarande vallagen. Ordet bör har ersatts med ordet får. Motsvarar 6 kap. 4 § i den nuvarande vallagen. Ordet klart har utgått. Någon ändring i sak avses inte. Motsvarar delvis 6 kap. 2 § i den nuvarande vallagen. Bestämmelsen om att en valsedel skall ha skall ha storleken A6 har ingen direkt motsvarighet i den nuvarande vallagen, men innebär ingen saklig ändring. Bestämmelsen om vilken färg som valsedlarna skall ha för de olika valen behöver inte regleras i lag. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 8.1.2. Motsvarar 8 kap. 1 § första stycket i den nuvarande vallagen, med den ändringen att omslagskuvert och ytterkuvert för brevröst lagts till som en följd av att bestämmelserna om brevröstning har arbetats in i lagen. Tillhandahållande av valsedlar och kuvert Motsvarar 6 kap. 1 § och 8 kap. 1 § andra stycket i den nuvarande vallagen. Motsvarar 6 kap. 7 § och 15 § tredje stycket i den nuvarande vallagen. Bestämmelserna om lantbrevbärare i 14 kap. 7 § har inte överförts till den nya lagen, i enlighet med den allmänna strävan att undvika icke bindande bestämmelser. Någon hänvisning till lantbrevbärare görs därför inte i bestämmelsen (jfr avsnitt 3.2. Först och andra stycket motsvarar 6 kap. 8–10 §§ i den nuvarande vallagen. Tredje stycket motsvarar 6 kap. 11 § i den nuvarande vallagen. Första stycket motsvarar 6 kap. 12 § i den nuvarande vallagen. Bestämmelsen innebär att ett parti kan bara få sina kostnader för valsedlar ersatta av staten om valsedlarna har tillhandahållits av den centrala valmyndigheten. Andra stycket motsvarar 6 kap. 13 § i den nuvarande vallagen. Motsvarar 8 kap. 3 § i den nuvarande vallagen, med den ändringen att omslagskuvert och ytterkuvert för brevröst lagts till som en följd av att bestämmelserna om brevröstning har arbetats in i lagen. Motsvarar 8 kap. 4 § i den nuvarande vallagen, med den ändringen att omslagskuvert och ytterkuvert för brevröst lagts till som en följd av att bestämmelserna om brevröstning har arbetats in i lagen I klargörande syfte har bestämmelsen också kompletterats med uppgift om att det finns en begränsning av i vilken utsträckning – rimlig – ett parti också har rätt till valkuvert m.m. utan kostnad. Denna begränsning anges inte uttryckligen i nuvarande lag, men gäller givetvis ändå. 7 Kap. Allmänna bestämmelser om röstning Allmänna bestämmelser om röstning finns i 9 kap. i den nuvarande vallagen. På vilka sätt man kan rösta