sou · GSB3129 · 2005-01-01 00:00:00 — Den gamla elleverantören skall nämligen få upp- gift om den s.k. slutmätarställningen och den nya om den s.k. startmätarställningen. Mätarställningarna är en förutsättning för att elleverantörerna skall kunna fakturera elanvändaren en korrekt elförbrukning. Vid byte av elleverantör gäller reglerna att nätföretaget skall läsa av mätarställningarna tidigast före och senast efter bytesdagen. De uppföljningar som gjordes av ECON visade att nätföretagen hade stora pro- blem med att läsa av och rapportera elanvändarens mätarställning i rätt tid. Resultatet av årets uppföljning visar att nätföretagen fort- farande tycks ha vissa svårigheter med att klara av att registrera mätarställningarna och rapportera dem till elleverantörerna i rätt tid, även om det har blivit en tydlig förbättring. I av fallen rapporterades startmätarställningarna i rätt tid för byten . Vid uppföljningen för var andelen rapporte- ringar i rätt tid 60procent. En förbättring har alltså skett. 4.4.1Rutiner vid anvisning av elleverantör trädde den s.k. schablonreformen i kraft. Då tillkom funktionen anvisad elleverantör, en elleverantör med skyl- dighet att leverera el till den elanvändare som inte själv aktivt skaf- fat sig en sådan i samband med t.ex. inflyttning till ny bostad. Den anvisade elleverantören skall även kunna träda in om elanvändaren av någon anledning saknar avtal om leverans av el, t.ex. om avtalet hävs på grund av betalningsförsummelse. skyldigt att kunna hänvisa en elanvändare till en anvisad elleveran- tör. För att detta skulle fungera praktiskt tecknar nätföretagen avtal med en eller flera elleverantörer, som åtar sig att leverera el till den som saknar leverantör. Nätföretaget noterar i sina register för varje uttagspunkt vem som är elleverantör och balansansvarig. Om en elanvändare saknar elleverantör skall denne anvisas en elleverantör av nätföretaget. Den anvisade elleverantören skall underrätta elanvända- ren om de villkor för leveransen som han avser att tillämpa och om den dag då han avser att påbörja leveransen enligt avtalet. För för- brukningen av den el som inte levererats enligt ett leveransavtal med en elleverantör skall elanvändaren betala till den anvisade el- leverantören enligt de villkor som denne tillämpar. Det finns ingen skyldighet för nätföretaget att upphandla en anvisad elleverantör i konkurrens. Vanligast är förmodligen att den anvisade elleverantören är den elleverantör som tidigare hade leveranskoncession för området eller tillhör den koncern i vilken nätföretaget ingår. Om förbrukad el inte kan härledas till en elanvändare och el- leverantör/balansansvarigt företag kommer förbrukningen att in- räknas i de nätförluster som uppkommer i nätområdet. Följden blir att övriga elanvändare i nätområdet indirekt får betala leveransen genom högre nättariff. I de fall en elanvändare blir identifierad först och blir anvisad en elleverantör svarar elanvända- ren för elen som förbrukats redan från första förbrukningsdagen. I dessa fall justeras nätförlusterna. Som tidigare redovisats torde minst 200 000 inkopplingar göras och registreras av nätägarna . Endast ett fåtal av dem som flyttar in i en ny bostad har sannolikt tecknat avtal om elleverans med en elleverantör inför inflyttningen. När den inflyttande har tecknat ett nätavtal med nätföretaget blir han sedan anvisad en el- leverantör. Detta innebär att flertalet av dem som flyttar in i en ny bostad får en anvisad elleverantör. En annan situation när anvisning förekommer är när elanvända- ren är dålig betalare av sina elräkningar. Om elanvändaren inte betalar sina elräkningar är detta ett skäl för elleverantören att säga upp leveransavtalet. Skälen för uppsägning och hur den skall gå till finns reglerat i 11 kap. i ellagen. Om el skall levereras igen efter en uppsägning av leveransavtal är det som regel den anvisade el- leverantören som tar ansvar för dessa leveranser. har det tillkommit ytterligare en orsak till att elanvändare blivit hänvisade till en anvisad elleverantör. Det är de som har förlorat sin tidigare elleverantör på grund av att denne upphört att leverera el, t.ex. till följd av konkurs. Relativt stora kundgrupper (uppskattningsvis 20 000–25 000 elanvändare) har hamnat i denna situation (se avsnitt 4.2 ovan). Det finns ingen samlad bedömning av vilka priser de anvisade elleverantörerna anger i sina villkor för kommande elanvändare. Elleverantören är fri att sätta priset. Det pris som elanvändaren får betala förefaller som regel vara elleverantörens tillsvidarepris. Det är det pris som elleverantören tillämpar för samtliga elanvändare som inte tecknat särskilt avtal om elleverans. Detta pris är vanligen högre än de priser som man kan få om man tecknar avtal med el- leverantören om leverans under en viss bestämd tidsperiod. Priset kan vara ett incitament för den elanvändare som anvisats elleve- rantör att byta leverantör. En elanvändare som anvisats en elleverantör kan byta sådan enligt de normala rutinerna, dvs. elanvändaren skall minst en och en halv före bytesdagen ha tecknat avtal med en ny elleverantör. 4.4.3Upphandling av anvisad elleverantör i konkurrens utredningar, bl.a. , har föreslagit att tjänsten som anvisad elleverantör bör upphandlas i konkur- rens.18 Ett syfte med förslaget är att den elanvändare som anvisas elleverantör inte skall få ett högre elpris än det som erbjuds övriga elanvändare. Om upphandling av anvisad elleverantör görs i konkurrens upp- står ett antal frågor av praktisk art som måste lösas. Sådana frågor är bl.a. hur ofta upphandling skall göras och hur länge ett pris skall vara fast för elleverantören. Om upphandling skall göras mer än en gång kommer det att ta tämligen stora administrativa resur- ser av nätföretaget. Om priset skall vara fast är det osäkert om någon elleverantör vill ta risken att lämna ett bud, med hänsyn till prisvariationerna på elbörsen. 18 Konkurrensen på elmarknaden (SOU 2002:7), sid. 170. vid anbudsgivningen utsätta sig för en svårbedömbar kostnadsex- ponering. En upphandling av anvisad elleverantör i konkurrens skulle såle- des innebära stora administrativa kostnader för de inblandade aktö- rerna, nätföretagen och elleverantörer. Dessa kostnader torde inte komma att motsvara den fördel som upphandlingen skulle innebära för elanvändarna. Utredningen anser att en upphandling av anvisad elleverantör i konkurrens skulle kräva oproportionellt stora resursinsatser. Det normala är att den elanvändare som blir anvisad en elleve- rantör får ett elpris som motsvarar det pris som elleverantören ger övriga kunder som inte har tecknat ett särskilt avtal. Det har dock förekommit att det pris som givits en elanvändare som anvisats elleverantör har överstigit leverantörens normala tillsvidarepris. Om de som anvisats en elleverantör skulle få möjlighet att snabbare än kunna byta till en egen vald elleverantör minimerar man den tid som elanvändaren eventuellt kan uppleva sig ha ett mindre gynnsamt elavtal än övriga elanvändare. Utredningen anser därför att en förkortad ansökningstid vid ett byte av elleverantör genom anvisning skulle vara till större fördel för elanvändarna än ett upphandlingsförfarande. Utredningen läm- nar i det följande förslag i detta syfte. 4.5Kortare ansökningstid vid leverantörsbyten En fungerande elmarknad förutsätter att konsumenterna är aktiva. För att ge elanvändarna möjlighet att vara aktiva krävs ett regelverk och en marknadsplats som är förståelig, lätt att använda och som svarar på kundernas agerande. De flesta elanvändare vill ha ett så lågt elpris som möjligt. De vill på ett enkelt sätt få information om priserna på marknaden och de vill att det skall vara lätt att byta till ny elleverantör. En elanvändare som snabbt kan byta till ny elleverantör har möj- lighet att reagera på marknadens signaler om ändrade priser. Leverantörsbytesprocessen är relativt lång. Att byta elleve- rantör kommer troligtvis att upplevas som mindre krångligt om tiden mellan ansökan och den dag som bytet genomförs blir kor- tare än . är det möjligt att byta elleverantör i en kalendermånad. För att ett byte skall kunna genomföras på över- enskommen dag begär vissa elleverantörer, enligt information på deras webbplatser, att ansökan om byte skall ha kommit in till dem upp före bytesdagen. Bytesprocessen kan upplevas som onödigt långsam. En förkortad bytestid skulle innebära att elanvändarna snabbare än kan rea- gera på prisförändringar. Kortare tider för leverantörsbyten torde också leda till att konkurrensen på elmarknaden inte bara skulle gälla elpriset utan även hur snabbt elleverantörerna kan genomföra byten. För den stora gruppen elanvändare som anvisas elleverantör i samband med bostadsbyte bör det vara positivt att snabbare än få möjlighet att självständigt välja elleverantör. Utväxlingen av kundinformation mellan elleverantör och nät- företag betydligt bättre än för endast . Merparten av de byten som elleverantören anmäler till nätföretaget har en sådan kvalitet när det gäller uppgifter om identitet på elanvändaren och uttagspunkten att de automatiskt kan registreras i aktörernas IT-stödsystem. Det kritiska momentet vid ett leverantörsbyte är mätaravläs- ningen hos elanvändaren. Som det nu är läser nätföretaget av de flesta elmätarna manuellt. Det är tidskrävande både när det gäller planering och faktisk tidsåtgång vid själva avläsningen. Nätföreta- gen har dessutom möjlighet att be elanvändaren själv läsa av mäta- ren och sända in uppgiften via ett s.k. självavläsningskort. En elan- vändare som aktivt tagit ställning för ett leverantörsbyte en månad innan avläsning skall ske bör vara väl motiverad att utföra denna uppgift. Även en elanvändare som anvisats en elleverantör skall få sin el- mätare avläst. Om kunden sedan omgående byter leverantör skall mätaren läsas av igen. För att inte avläsning skall behöva utföras i de fall uppgiften kan av på annat sätt bör det därför införas en regel som möjliggör en beräkning av mätarställningen om en avläsning av mätaren gjorts. Förslag om detta lämnas nedan. Utredningen föreslår i kapitel 7 att ett centralt anläggnings- register för elbranschen införs. Detta bedöms komma att under- lätta för de i bytesprocessen inblandade aktörerna att genomföra leverantörsbyten säkrare, snabbare och med lägre resursinsatser än . Snabbare byten bör leda till att leverantörerna kan erbjuda kun- derna elpriser som bättre än speglar produktionsläget. Konkurrensen mellan leverantörerna skulle sannolikt öka därför att de måste agera snabbare mot elanvändarna vid förändringar av elpriset än vad som förekommer . Det finns således förutsättningar för alla inblandade aktörer att bidra till att förkorta tiden för den totala bytesprocessen Utred- ningen baserar flera av sina förslag på dessa möjligheter. 4.5.2Förslag om förkortad tid för anmälan till nätföretag om leverantörsbyte Utredningens förslag: Byte av elleverantör skall kunna genom- föras under en kalendermånad. Samtliga el- användare skall liksom ha möjlighet att byta elleverantör i en månad. Den elanvändare som anvisats en elleverantör skall dessutom ha möjlighet att byta till ny el- leverantör den . Denna möjlighet skall finnas efter det inkoppling genomförts på grund av anvisningen. Elleverantören skall anmäla och lämna information om leve- rantörsbyte till nätföretaget senast den före bytesmånaden vid byte i månanden och senast vid byte den . Nätägaren skall rapportera preliminära andelstal senast efter den före bytesmånaden. För att påskynda bytesprocessen förkortas handläggningstiden hos nätföretaget med en halv månad vid byte i kalen- dermånaden. Elleverantören ges möjlighet att vid byte denna dag sända in en bytesanmälan senast den senast den i kalen- dermånaden före nämnda bytesdag. Dessutom föreslås att byte skall kunna genomföras mitt , den för de som anvisats en elleverantör. Med fler bytestillfällen och kortare anmälningstid ges elanvändare som anvisats en elleverantör möjlighet att snabbare än kunna byta till annan leverantör än anvisningsleverantören. Den totala ansökningstiden vid byte av elleverantör kan uppgå till över . Om den kan reduceras med en halv månad genom förkortad ansökningstid till nätföretaget, och om elleverantören kan minska sin del av den totala ansökningstiden i motsvarande mån, blir den totala ansökningstiden vid byten ca en månad. Dessutom införs en möjlighet att byta elleverantör mitt i månanden för de som anvisats en elleverantör, vilket leder till att bytestiden förkortas avsevärt för denna grupp. Med ytterligare en bytesdag kommer ansökningarna om leverantörsbyten att fördelas på två tillfällen i stället för ett. Det innebär i sin tur att de mätaravläsningar som nätföretaget skall utföra även kommer att fördelas under två perioder under en månad. Troligtvis kommer under en månad att kunna medföra att både elleverantörer och nätföretag får ett jäm- nare resursutnyttjande av både personal och teknikstöd. Den utökade bytesmöjligheten för de som anvisats en el- leverantör ger dessa konsumenter en möjlighet att snabbare än själva aktivt välja elleverantör. I de fall när elleverantörer upphört och elanvändarna hänvisats till anvisad elleverantör har det ibland tagit att förmedla information till elanvändarna. i upphörde med sina elleveranser . Informationen till elanvändarna om vad som inträffat fördröjdes på grund av jul- och nyårshelgerna. Många elanvändare kunde därför inte byta elleverantör förrän . Utredningen anser därför att det är skäligt att den utökade bytesmöjligheten för den som anvisats en elleverantör finns av efter det att elleverans från anvisad elleverantör påbörjats. Utredningen har övervägt att föreslå en generell möjlighet att byta elleverantör den , alltså inte enbart för de som anvisats elleverantör. Det är utredningens uppfattning att det skulle vara positivt för såväl elanvändarna som branschen som hel- het om bytesmöjligheterna kunde utökas på detta sätt. Å andra sidan kan utredningen förutse vissa problem om antalet leveran- törsbyten ökar kraftigt i mitten av månaden. Dessa problem har att göra med de nedan berörda rutinerna för hantering av preliminära andelstal, som inte är utformade för flera bytestillfällen . Utredningen lämnar därför nu inget generellt förslag om en möjlighet att byta elleverantör i mitten av månaden. lighet bör dock kunna införas relativt snart, vartefter bytes- och mätaravläsningsprocesserna automatiseras. Det skulle leda till en elmarknad med större flexibilitet för kunderna och ökad konkur- rens. Rapportering av andelstal, m.m. Bytesinformationen skall elleverantören liksom nu sända elektro- niskt till nätföretaget i EDIEL-meddelandeformat. De redovisade förändringarna medför att reglerna för rapporte- ring m.m. av preliminära andelstal behöver förändras. Nuvarande bestämmelser om rapportering av preliminära andelstal för kom- mande kalendermånad innebär att nätföretaget senast den i månanden före aktuell månad skall sända andelstalen till elleverantörer, balansansvariga företag och . Med kortare ansökningstid till nätföretaget behöver denna rutin föränd- ras. Utredningen föreslår att de preliminära andelstalen för kom- mande månad avser de uttagspunkter som finns registrerade på respektive elleverantör och balansföretag den före aktu- ell månad. Nätföretaget rapporterar andelstalen till respektive mottagare senast efter nämnda dag. Beräkningen av preliminära andelstal görs med IT-stöd varför det inte torde upp- komma några problem för nätföretaget att hinna med att beräkna och rapportera andelstal enligt förslaget. Ett sätt att underlätta bytesprocessen är att elleverantören anmäler byten successivt fram till sista anmälnings- dagen. Om nätföretaget besvarar anmälningarna omgående kom- mer processen att underlättas, och det kommer att finnas tid för eventuell utredning om felaktig information i en anmälan från el- leverantören. Med föreslagna bytesdagar kommer de byten som skall genom- föras att omfattas av de preliminära andelstal som skall lämnas före varje leveransmånad. De leveranser som startar den i en kalendermånaden kommer att på- verka andelstalen först nästföljande månad. Detta innebär att de preliminära andelstalen för en månad inte fullt ut återspeglar respektive elleverantörers åtagande i ett schablonområde. Med ökad kundrörlighet och med hänsyn till de stora volymerna bedö- mer utredningen att nämnda felaktigheter i tillräckligt stor ut- sträckning kommer att utjämnas genom den samlagringseffekt som uppstår när differenserna är både positiva och negativa. Rutinerna hos de balansansvariga företagen och gällande hanteringen av preliminära andelstal anpassas till den före- slagna tiden för rapportering av preliminära andelstal. Regeln om ändrat datum för rapportering av preliminära andels- tal bör införas i föreskrifter och allmänna råd om mätning, beräkning och rapportering av överförd el. Den bör endast gälla fram till dess att reglerna om mätning, avläsning och rapportering för samtliga kunder träder i kraft, dvs. 4.5.3Förslag om regler för beräkning av mätarställning med ledning av tidigare genomförd avläsning Utredningens förslag: Om en elanvändare, som anvisats en elleverantör och önskar byta leverantör, har fått mätarställ- ningen avläst av nätföretaget före bytesdagen skall nätföretaget ha rätt att beräkna mätarställningen för bytes- dagen med stöd av den tidigare utförda avläsningen. Denna möjlighet skall endast gälla elleveranser med mätarsäkring upp till . Vid ett leverantörsbyte är en korrekt mätaravläsning viktig efter- som den är grunden för den tidigare leverantörens slutavräkning med elanvändaren och den nya leverantörens startvärde för kom- mande fakturering. Nätföretaget skall svara för att elmätaren blir avläst. Det görs manuellt eller automatiskt med stöd av någon form av elektronisk överföring av data. Denna hantering tar tid både vad gäller planering av och faktisk tidsåtgång vid avläsningen. Den som anvisats en elleverantör skall få sin elmätare avläst i samband med anvisningen. Om den som anvisats en elleverantör väljer att byta elleverantör första möjliga bytesdag innebär detta att mätaren skall läsas av. Detta kan få till följd att elanvändares mätare kommer att läsas av två gånger under en rela- tivt . I de allra flesta fall torde detta inte vara nödvän- digt. Nätföretaget kan i allmänhet på ett bra sätt beräkna förbruk- ningen om det inte gått sedan förgående avläsning. För att inte ny avläsning skall behöva göras relativt nära inpå en tidigare utförd sådan bör det därför införas en regel som säger att en nätinnehavare har rätt att beräkna mätarställningen i stället för att läsa av mätaren, om avläsning gjorts av nätföretaget före bytesdagen. Regeln bör endast omfatta elleveranser med mätarsäkring upp till och endast gälla elanvändare som anvisats elleverantör. Högre säkringsnivåer gäller som regel förbrukning av el i en förvärvsverksamhet och kan därför vara svå- rare att uppskatta av nätföretaget. Regeln kommer härigenom att omfatta den stora grupp av hushåll som flyttar och som i samband därmed blir anvisad en elleverantör. Regeln bör införas i föreskrifter och all- männa råd om mätning, beräkning och rapportering av överförd el. Liksom den tidigare föreslagna regeln om ändrat datum för rapportering av preliminära andelstal, bör denna regel endast gälla fram till dess att reglerna om mätning, avläsning och rapportering för samtliga kunder träder i kraft, dvs. 4.6Tillstånd för att utöva verksamhet som elleverantör Det ställs få särskilda krav från samhällets sida på en elleverantör. För att få leverera el i en uttagspunkt krävs att elleverantören till- sett att någon åtagit sig balansansvaret i uttagspunkten (8 kap 4 § ellagen). Enligt en bestämmelse i 8 kap 5 § ellagen får elleveran- tören inte sluta att leverera innan leveransskyldigheten upphör av orsaker som särskilt anges i paragrafen. Avsaknad av balansansvarig ingår inte bland dessa orsaker. Vidare är elleverantören underkastad före- skrifter avseende informationsutbyte vid leverantörsbyten. Därige- nom måste leverantören registrera sig hos för att erhålla en s.k. EDIEL-identitet. I den lagrådsremiss om genomförande av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas, m.m., som regeringen överlämnade till Lagrådet föreslås en ny bestämmelse i ellagen som ålägger elleverantö- rer att till elanvändarna lämna uppgifter om vilka energikällor som använts för att framställa leverantörens el samt dess inverkan på miljön i vissa avseenden. utredningar på elområdet, och , har lämnat förslag innebärande att det skulle krävas ett särskilt tillstånd, eller en koncession, för att yrkesmässigt vara verksam som elleverantör.19 Elkonkurrensutred- ningen ansåg att det i olika avseenden kan finnas skäl att från statsmakternas sida ställa vissa krav på elhandelsföretagen, t.ex. vad gäller organisation, kunskap om elmarknaden, krav på tekniskt administrativa system för leverantörsbyten, prisinformation, etc. Ett exempel är att elhandlarna borde avkrävas att ha IT-system som genererar automatiska mottagningsbevis i samband med leve- rantörsbytesprocessen. Ett annat exempel gäller underlag för pris- statistik. Utredningen underströk att en välfungerande konkurrens på elmarknaden kräver att elanvändarna på ett enkelt sätt kan jäm- föra olika leverantörers erbjudanden, varför det finns skäl att börja föra någon form av offentlig, företagsspecifik statistik över elhan- delsföretagens försäljningspriser. Enligt torde, liksom fallet är i och , en fullödig prisstatistik kräva att uppgiftsinhämtandet bygger på någon form av rättslig reglering, en koncession eller liknande. Därtill skulle det också, om så befinns lämpligt, kunna formule- ras krav på t.ex. viss grundläggande kunskapsnivå, etiska regler e.d. för elhandelsverksamhet. Utredningen delar och Elkonkurrensutred- ningens synpunkter vad gäller krav på särskilt tillstånd för verk- samhet som elleverantör. Det finns också enligt utredningens mening ytterligare ett antal goda skäl för att kräva ett särskilt till- stånd. Ett förslag om sådant lämnas nedan. För att över huvud taget börja verka som elleverantör krävs tillgång till el. Som beskrivits ovan i avsnitt 4.2 är ett av de krav som ställs på en elleverantör vid påbörjande eller övertagande av elleverans att leverantören skall ha tillsett att det finns någon som är balansansva- rig för elanvändarens uttagspunkt. Det finns en administrativ kon- trollfunktion som aktiveras i samband med att ett företag rent praktiskt vill påbörja verksamhet som elleverantör. 19 Regler för handel med el, slutbetänkande från (SOU 1996:49) och Konkurrensen på elmarknaden, slutbetänkande från (SOU 2002:7). företagen en möjlighet att bevaka att elleverantören uppfyller el- lagens krav på att ha en balansansvarig för sina elleveranser. Det finns dock inte på samma tydliga sätt någon kontrollpunkt vid vilken man kan konstatera när en elleverantör kommit att sakna balansansvarigt företag eller saknar tillgång till el. Detta kan få till följd att en elleverantör fortsätter att agera på marknaden fastän det saknas någon som tar balansansvar för kundernas uttagspunkter. Regler och rutiner saknas som gör att en elleverantör, som inte har tillgång till el eller saknar balansansvarigt företag, kan upptäckas och avstängas från marknaden. Det bör vara grundläggande för en fungerande elmarknad att den som säljer el även producerar själv eller köper in motsvarande mängd el som kunderna förbrukar. Om inte denna fundamentala funktion fungerar kommer konkurrensen mellan elleverantörerna att rubbas på ett orättmätigt sätt. Utredningen anser således att det är väsentligt att det finns regler som samhället ställer upp och som förhindrar att sådana situationer kan uppstå. Ett sätt att få tydlig- het i nämnda relationer är att införa ett system med tillstånd för den som vill verka som elleverantör. För att få leverera el bör det således fordras att företaget fått tillstånd att verka som elleveran- tör.