sou · GSB3123d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Genom att detta krav knyts till utbildningskravet för regist- rering, kan antalet utbildningar som står under denna tillsyn för- väntas öka, något som givetvis är positivt. SOU 2004:123 Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin Det bör dock vara möjligt att grunda sin registrering på annan utbildning än sådan som står under statlig tillsyn, under förutsätt- ning att den uppfyller lagens övriga krav. En sökande kan t.ex. ha genomfört sin utbildning utomlands. Därigenom blir det möjligt för den som har fullgjort utbildning utomlands att kunna registrera sig om villkoren i övrigt är uppfyllda. Det kan också förekomma, att en kompletterande utbildning inte uppfyller de krav som ställs i förordningen om stöd till kompletterande utbildning och därför inte står under statlig tillsyn. Även i sådana situationer bör det vara möjligt efter bedömning i det enskilda fallet att medge registrering om utbildningen uppfyller de formella kraven i övrigt. När krav på utbildning införs uppkommer som regel ett behov av övergångsbestämmelser. Så är fallet även . När det nationella registret inrättas och kraven på registrering börjar gälla kommer det att finnas ett rätt stort antal verksamma AKM-utövare som inte uppfyller kraven för registrering, men som har varit verksamma inom AKM . Det handlar då om yrkesutövare med en reell kompetens för yrket. För att ett införande av de nya regelverket ska kunna ske smidigt, kommer jag att lämna förslag om över- gångsbestämmelser som tar sikte på yrkesutövare som är med- lemmar i en godkänd organisation och som varit verksamma och därför bör kunna registreras utan att det formella utbildningskravet är uppfyllt. Yrkesorganisationerna inom AKM föreslås spela en betydande roll i den registerordning som införs för att garantera medlemmarnas kompetens och kvaliteten i verksamheten. Jag har utförligt redo- visat mina övervägande i denna fråga i avsnitt 6.6.3 och 7.7. Ett villkor för registrering, bör därför vara medlemskap i en org- anisation som direkt eller via en paraplyorganisation deltar i re- gistret. Den enskilde utövaren kommer som medlem att omfattas av organisationens interna utbildningskrav, regelverk och kontroll Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin som i sin tur bör öka säkerheten för dem som söker och/eller an- vänder sig av tjänster som erbjuds inom AKM. Jag föreslår alltså att ett villkor för att få registrera sig ska vara att den sökande är medlem i en organisation som godkänts att delta i registerordningen. För den som inte är medlem i en godkänd or- ganisation kommer det dock att finnas vissa möjligheter till re- gistrering. Ett medlemskap i en organisation blir således inte ett ovillkorligt krav för registrering, utan enligt min mening ska det även vara möj- ligt att registrera sig utan medlemskap i en sådan organisation. Jag anser att det enligt principerna för föreningsfrihet inte bör ställas upp ett sådant krav på medlemskap (jfr artikel 11 i Europeiska konventionen (d. 1950) om skydd för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande friheterna samt bl.a. Europadom- stolens avgörande Sigurjónsson mot ). I föreslås en modell som bygger på att även andra än de, som är medlemmar i vissa godkända organisationer har möjlighet att registrera sig. De krav som då ställs är att yrkesutövaren utfäster sig att följa de stadgevillkor som gäller för den yrkesorganisation som han eller hon närmast skulle ha tillhört. Jag anser att denna modell bör kunna användas även i . Därmed uppnås att en sådan utövare förbinder sig att följa det regelverk som gäller i en godkänd yrkesorganisation, bl.a. regelverket om etik och yrkes- utövningen. Hur det rent praktiskt ska gå till i dessa situationer, får anges i de närmare föreskrifter som följer av lagen. Rent allmänt kan sägas att en sådan utfästelse bör dokumenteras. I lagen kommer det inte att finnas några regler om hur handlägg- ningen av ansökningar om registrering ska gå till, utan regeringen avses utfärda föreskrifter om denna fråga. I dessa föreskrifter får närmare anges vilka olika former av dokument som bör ges in för att styrka att villkoren för registrering är uppfyllda, inte minst i utbildningsdelen. I slutet av detta kapitel kommer jag att ytterligare beröra denna fråga. SOU 2004:123 Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin En fråga som jag redan här vill uppmärksamma, är att det finns exempel på organisationer eller, i förekommande fall, paraply- organisationer som i ett eget prövningsförfarande ställer krav på utbildning som i huvudsak motsvarar det som anges i AKM- registerlagen. För några organisationer ligger miniminivån ännu högre. I sådana situationer bör enligt min mening ansökningarna om registrering kunna handläggas på ett mycket förenklat sätt och den registeransvariga myndigheten ska inte behöva göra någon sär- skilt ingående prövning i dessa fall. Denna förenklade handläggning förutsätter dock att de aktuella organisationerna tidigare, i ärendet om organisationens deltagande i registret, tydligt har redogjort för vilka utbildningskrav som gäller inom berörd organisation. Mitt förslag: Registrering ska inte medges, även om villkoren i övrigt är uppfyllda, om den sökande har meddelats förbud av att utöva verksamhet enligt 4 kap. lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Det ska framgå uttryckligen i registerlagen. Den som avregistrerats från på grund av ute- slutning från en organisation, får inte registreras på nytt i reg- istret förrän vissa förutsättningar är uppfyllda. Regeringen med- delar särskilda föreskrifter i denna fråga. Min bedömning: Ett beslut om registrering innebär inte någon form av offentligt godkännande. Några ytterligare hinder mot registrering bör därför inte finnas. När meddelat ett visst förbud Enligt 8 kap. 8 § LYHS får under vissa förutsätt- ningar meddela förbud för en person att – eller för alltid – utöva verksamhet enligt 4 kap. LYHS. Styrelsen får meddela sådant förbud, för den som enligt lagakraftvunnen dom har funnits skyldig till brott, dvs. att utövaren har brutit mot begränsningarna att utföra verksamhet enligt 4 kap. 2 och 3 §§ LYHS. Om en sökande meddelats ett förbud att utöva verksamhet ska han eller hon givetvis inte få registrera sig i , även om villkoren för registrering i övrigt är uppfyllda. Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin dock att det vid registerprövningen kontrolleras att den sökande inte har meddelats ett sådant förbud. Jag har fått reda på att förbud av med stöd av dessa bestämmelser i är ytterst sällsynt förekommande. Det bör därför inte kräva några komplicerade rutiner för den kontrollen. Eftersom ett beslut om registrering inte ska jämställas med någon form av offentligt godkännande av den som registreras finns det inte skäl att överväga ytterligare liknande hinder för regist- rering. Det blir liksom en fråga för organisationerna att vidta åtgärder enligt de interna riktlinjerna om en medlem har upp- trätt på ett olämpligt sätt. Jag hänvisar till resonemangen om or- ganisationens regler om etik och grund för uteslutning som med- lem. En registrerad utövare kan, som redovisas nedan, under vissa för- utsättningar avregistreras och avföras från registret. En grund för en avregistrering kan vara att den registrerade har uteslutits från sin organisation, vilket kan vara en följd av att han eller hon brutit mot de krav som organisationen ställt upp. Den som avregistrerats bör inte direkt kunna bli registrerad på nytt, t.ex. genom att bli medlem i en annan godkänd organisation. Det kan diskuteras hur lång en sådan form av karenstid bör vara, men en rimlig tid bör vara åtminstone . Regeringen förslås få i uppdrag att meddela närmare föreskrifter i denna fråga. 7.10Skyldigheter för den registrerade Mitt förslag: En registrerad AKM-utövare är skyldig att informera den ansvariga myndigheten om sådana förhållanden som påverkar förutsättningarna för registrering samt om upp- gifterna i registret om den registrerade i något avseende behöver ändras. För registrets trovärdighet är det av vikt att registret vid varje tid- punkt innehåller så korrekta och aktuella uppgifter som möjligt. Den som är registrerad ska därför vara skyldig informera om sådant som påverkar förutsättningarna för att få vara registrerad, främst SOU 2004:123 Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin gäller det om personen fortfarande utövar verksamheten yrkes- mässigt. Utövaren ska också informera om sådana uppgifter som i övrigt påverkar behandlingen av utövarens uppgifter i registret. Byter utövaren t.ex. adress där verksamheten utövas, ska detta an- mälas. Vad dessa skyldigheter närmare innebär bör preciseras i detaljföreskrifter. Mitt förslag: En registrerad ska avföras från om 1.han eller hon inte längre uppfyller villkoren för registrering, 2.Socialstyrelsen meddelat förbud att utöva verksamhet, 3.årlig avgift för registrering inte betalas eller 4.han eller hon begär det. Under vissa förutsättningar måste en registrerad kunna avregist- reras och därmed avföras från registret. Enligt min bedömning bör det kunna ske om han eller hon inte längre uppfyller villkoren för regist- rering, med stöd av 8 kap. 8 § LYHS har meddelat ett förbud för den registrerade att utöva verksamhet enligt 4 kap. LYHS, den registrerade inte betalar den årliga avgift som föreskrivs för registreringen och den registrerade begär det. Avregistrering ska alltså till att börja med ske när den registrerade inte längre uppfyller villkoren för att vara registrerad. Det gäller i den situation när den registrerade är medlem i en organisation som godkänts att delta i registret. Det kan bero på att han eller hon är yrkesverksam och själv valt att träda ur organisationen eller blivit utesluten från organisationen. En ytter- ligare omständighet som medför att utövaren kan vara registrerad, är om den organisation som han eller hon är medlem i, inte längre deltar i registerordningen. Att utövaren kan vara registrerad i en sådan situation är en naturlig följd av att den organisation på vilken registrering grundas på inte längre finns med i systemet. I denna situation, liksom när registrerade själv byter Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin organisation, bör dock registrering kunna upprätthållas om den registrerade blir medlem i en ny organisation som deltar i AKM- registret. Däremot ska en registrerad som blivit utesluten från en organisation inte kunna bli registrerad på nytt genom att bli medlem i en annan organisation som ingår i registret, något som jag beskrivit ovan. Att en avregistrering ska ske när meddelat ett förbud för den registrerade att utöva verksamhet enligt 4 kap. LYHS, är i övrigt lika naturligt som att registrering inte ska ske få ske i sådana situationer, något som jag har redovisat ovan i avsnitt 7.9. Detta förutsätter att är skyldig att underrätta den registeransvariga myndigheten. De två sistnämnda punkterna behöver inte någon närmare för- , utan det ligger i sakens natur att en avregistrering bör ske i dessa situationer. När det gäller betalningen av den årliga avgiften för registreringen, som jag återkommer om i avsnitt 7.18, har be- stämmelsen i detta fall flera syften. Dels stimulerar den till att den årliga avgiften betalas, dels fungerar den som en bekräftelse på att utövaren är verksam. Jag erinrar även här om att förvaltningslagens bestämmelser är tillämpliga när beslut om avregistrering handläggs, vilket bl.a. innebär att den som är föremål för aktuell åtgärd ska ges tillfälle att yttra sig Några ytterligare formella skäl för avregistrering bör inte införas. Som jag utvecklat under avsnitt 7.7.1 bör det liksom vara ett ansvar för organisationen att vidta åtgärder om en medlem miss- tänks eller fälls till ansvar för brott eller om det finnas annan grund för uteslutning. 7.12Skydd av beteckning m.m. Mitt förslag: I lagen tillförsäkras den som registrerats ett straff- sanktionerat skydd för beteckningen registrerad i kombination med yrkesbeteckning. Jag föreslår, att den som registreras i det nationella registret ges en skyddad rätt att använda en beteckning som anger att yrkesut- övaren är registrerad i kombination med yrkesbeteckning (t.ex. registrerad akupunktör). Att en sådan rätt införs kommer säkert att stimulera AKM-utövare att låta registrera sig, vilket ytterst på- SOU 2004:123 Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin verkar säkerheten för brukarna. I förlängningen är det min förmodan att registret och skyddet för yrkesbeteckningen också kommer att påverka utbildningsnivåerna och därmed kompetens- nivån hos AKM-utövarna i positiv riktning. En skyddad beteckning öppnar möjligheter för dem som låtit registrera sig att marknads- föra sig. Även på det sättet underlättas allmänhetens och hälso- och sjukvårdens tillgång till information om AKM-utövare. Även om alla som är verksamma inom AKM inte kommer att kunna re- gistrera sig och marknadsföra sig som registrerade, anser jag att de redovisade fördelarna med den skyddade beteckningen överväger och att den bör införas. Jag vill också erinra om att de övriga nor- diska ländernas regelverk också innehåller ett liknande skydd för yrkesbeteckning för dem som registreras. Jag har i min utredning erfarit att antalet terapier och yrkes- beteckningar knutna till dem är omfattande. För att registret ska kunna vara hanterligt, bedömer jag att det i senare föreskrifter kommer att finnas behov att reglera vilka olika terapier och beteck- ningar som kan registreras och därmed användas i marknadsföring. Sådana föreskrifter bör tas fram i samråd med yrkesorganisation- erna på området. Eftersom det kommer att vara möjligt att registrera sig under flera beteckningar, kan den enskilde marknadsföra sig under varje yrkesbeteckning som är registrerad. i betänkandet kommer jag även att föreslå att denna rätt att skyddas genom en straff- sanktion. I övrigt vill jag framhålla att marknadsföringslagen (1995:450) är tillämplig på verksamhet inom AKM och att kan ingripa mot vilseledande marknadsföring och reklam. Jag har in- hämtat upplysningar från verket att det har förekommit flera så- dana fall hos verket. Någon särlagstiftning på detta område, lik- nande den som införts i och , är inte aktuell. Mitt förslag: ska innehålla uppgifter inom följande områden: den registrerades identitet, utbildning, yrkes- verksamhet inom alternativ- eller komplementärmedicin och, i förekommande fall, organisationstillhörighet. Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin I lagen bör införas en särskild bestämmelse om vilka kategorier av uppgifter som registret ska innehålla. Denna bestämmelse gäller i stället för 10 § personuppgiftslagen i de situationer personuppgifter behandlas i . Bestämmelsen anger endast ramen för vilka uppgifter som registret ska innehålla och regeringen ges i uppdrag att utfärda föreskrifter om registrets närmare innehåll. Registret vänder sig endast till enskilda yrkesutövare och jurid- iska personer kommer således inte att registreras. Vilka uppgifter ska då registret närmare innehålla? Till att börja med ska givetvis uppgifter om den registrerades identitet m.m. kunna registreras. Det gäller bl.a. den registrerades namn, bostadsadress och samt personnummer och, i det fall det kan förekomma, s.k. samord- ningsnummer. Dessa uppgifter fyller en informativ funktion såväl för de olika intressenterna av registret som för den myndighet som administrerar registret. Vidare bör registret innehålla uppgift om den registrerades utbildningsbakgrund inom AKM. Exempelvis kan det gälla vilka utbildningar inom detta område som den registrerade har både vad avser terapi och basmedicin och hos vilken utbildningsanordnare som utbildningen har fullgjorts. Ytterligare viktiga uppgifter som registret bör innehålla, är information om registrerades yrkesverksamhet inom alternativ- eller komplementärmedicin. Det gäller bl.a. den terapi som den reg- istrerade huvudsakligen utövar och den yrkesbeteckning som den registrerade använder. Som redan nämnts bör det vara möjligt att registrera flera terapier/yrkesbeteckningar. Vidare bör också av registret framgå var verksamheten utförs, dvs. var arbetsplatsen finns. Om den registrerade är egen företagare, bör namnet på fir- man framgå samt dess organisationsnummer. Är den registrerade anställd, bör arbetsgivarens namn också framgå av registret. Om den registrerade grundar sin registrering på medlemskap i en organisation som godkänts att delta i registret, ska uppgiften om denna organisationstillhörighet också framgå av registret. Uppgifter om de organisationer som godkänts att delta i regist- ret ska i övrigt inte registreras särskilt i . Detta följer av registrets uppbyggnad som innebär att berörda organisationer endast deltar i registret. Den registeransvariga myndigheten är dock sannolikt i behov av att föra en förteckning över dessa or- ganisationer. Denna behandling kan dock, i den mån personupp- gifter behandlas, ske med stöd av personuppgiftslagens bestämmel- ser. SOU 2004:123 Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin Jag bedömer även i övrigt att det finns ett fullgott författnings- stöd i personuppgiftslagen för den övriga behandlingen av person- uppgifter som kan vara aktuell med anledning av AKM-register- lagen. Detta gäller t.ex. vid handläggningen av olika ärenden enligt registerlagen. I dessa situationer kan personuppgifter behandlas med stöd av bl.a. 10 § personuppgiftslagen. I likhet med vad som gäller enligt , kommer det inte heller i dessa sam- manhang att förekomma någon behandling av sådana känsliga per- sonuppgifter som anges i personuppgiftslagen. 7.14Uppgifterna i registret bör vara offentliga Min bedömning: Uppgifterna i är – och bör vara – offentliga i enlighet med tryckfrihetsförordningens be- stämmelser. Av redovisningen tidigare i betänkandet framgår att registret är avsett att fungera som ett upplysningsregister för olika intressenter inom området för AKM. Det kan t.ex. gälla enskilda personer som önskar få information om olika AKM-utövare på orten, men det kan också gälla sjukvårdshuvudmän som önskar bygga upp kun- skap om och samarbete med AKM-utövare. Ytterligare intressenter kan vara olika lärosäten som i forskningssyfte vill få information om de registrerade utövare som finns. Mot denna bakgrund har ändamålet för registret formulerats som att det avser att ge offentlighet åt de utövare av AKM som befunnits uppfylla vissa krav som ställts upp för att få bli registrerad. Det finns således skäl som talar för att uppgifterna i registret bör vara offentliga. I och med att det inte finns – och inte heller före- slås bli infört – någon tillämplig sekretessbestämmelse för AKM- registret, kommer de uppgifter som förekommer i registret att vara offentliga i enlighet med tryckfrihetsförordningens bestämmelser. Detsamma gäller uppgifterna i de ansökningshandlingar som ligger till grund för registreringen. Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin Mitt förslag: Innehållet i ska publiceras på Internet. Uppgifter om personnummer, samordningsnummer och bostadsadress får dock inte publiceras på detta sätt. I 33–35 §§ personuppgiftslagen finns bestämmelser som begränsar möjligheterna att sprida personuppgifter till tredje land – dvs. en stat som inte ingår i EU eller är ansluten till EES. Dessa be- stämmelser är komplicerade och de rör även behandling av person- uppgifter på Internet. Det är delvis oklart i vilken grad bestämmel- serna begränsar möjligheterna att publicera personuppgifter via Internet (jfr bl.a. det s.k. konfirmandlärarmålet – dom och förhandsavgörande i detta mål [C 101-01]). Om samtycke föreligger är dock även denna form av behandling tillåten (34 § personuppgiftslagen). En av de viktigaste funktionerna med är att sprida information om de utövare av AKM som efter en prövning givits rätt att få bli införda i registret. Av den anledningen ska alltså som redovisats de uppgifter som behandlas i registret vara offentliga. För att underlätta tillgången till AKM-register och för att så många som möjligt ska kunna ta del av innehållet i registret, bör innehållet i registret, med vissa undantag, vara tillgängligt och kunna läsas via Internet. Sådana identitetsuppgifter som person- nummer, samordningsnummer och bostadsadresser ska dock und- antas från den publika behandlingen via Internet. Dessa uppgifter är av personlig natur och kan användas och missbrukas för andra ändamål om de är tillgängliga över Internet. Registret kommer i övrigt inte innehålla några uppgifter som be- traktas som känsliga enligt personuppgiftslagen. Den som ansöker om registrering kommer att få en tydlig information om att vissa av de uppgifter som inges vid ansökningen om registrering, kommer att antecknas i registret och vilka av dessa uppgifter som kommer att kunna läsas via Internet. Jag bedömer därför att bestämmelsen är väl förenlig med såväl EG:s dataskyddsdirektiv som personupp- giftslagen. Jag föreslår alltså att en bestämmelse i AKM-registerlagen om att innehållet i registret, förutom uppgift om personnummer, samord- ningsnummer och bostadsadress, ska publiceras på Internet. SOU 2004:123 Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin 7.16Statens skolverk blir ansvarig för registret Mitt förslag: En statlig förvaltningsmyndighet ska ha det for- mella ansvaret för . har tillsyn över kompletterande utbildningar inom alternativ- och komple- mentärmedicinen. Myndigheten ska även ansvara för AKM-re- gistret. I lagen regleras dock denna fråga formellt så att regeringen bemyndigas att bestämma vilken myndighet som ges det aktu- ella ansvaret. I de allmänna utgångspunkterna i kapitel 6 framgår att jag anser att ansvaret för registret bör ligga på en statlig förvaltningsmyndighet. Anledningen till det är att tillämpningen av den nya lagen om ett nationellt register kommer att innebära att beslut fattas som rör myndighetsutövning mot enskild. Handläggningen av sådana ären- den förutsätter förvaltningsrättsliga kunskaper som finns hos en statlig förvaltningsmyndighet. har jag understrukit att yrkesorganisationerna bör spela en viktig roll i den registerordning som föreslås och därmed även i fortsättningen ansvara för de re- gistrerade medlemmarnas kompetens och yrkesmässiga utövning. Denna konstruktion kommer som jag ser det att väsentligt förenkla handläggning och bedömning av ansökningar från AKM-utövarna. Med utgångspunkt i att en statlig myndighet bör vara formellt an- svarig har jag övervägt två olika modeller. Den ena alternativet bygger i huvudsak på samma modell som har infört. En statlig myndighet tilldelas uppgiften att an- svara för registret, vilket innebär att myndigheten, utöver den praktiska driften, administrerar registret och prövar om förutsätt- ningar för registrering föreligger efter ansökan från den enskilde utövaren. När det gäller prövningen av organisationernas deltag- ande, kan man tänka sig att denna uppgift, på samma sätt som gjorts i och , antingen läggs på en annan myndighet än Det nationella registret över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin den som ansvarar för registret eller blir ytterligare en uppgift för den registeransvariga myndigheten. Det andra alternativet skulle kunna betecknas som en variant av den danska modellen. Grovt skisserat skulle den innebära att yrkes- organisationerna på samma sätt som i har ansvaret för registreringen av de egna medlemmarna med uppgift att rapportera in dessa uppgifter om de registrerade till ett centralt, nationellt register. Organisationernas registeruppgifter skulle med den mo- dellen läggas samman till ett nationellt register som förs av en myn- dighet.