sou · GSB3124 · 2005-01-01 00:00:00 — Ett allt tydligare behov finns hos svensk allmänhet, offentliga aktörer, näringsliv och organisationer att snabbt få information om olika aspekter av utbytet med dessa länder. Omvänt finns också ett behov där att få information om . finns på webben en lång rad webbplatser som erbjuder information om detta samarbete. Det saknas emellertid en gemen- sam startplats på webben som binder samman de olika informa- tionskällorna. Vi har under utredningens lopp identifierat några informations- behov som ett Östersjöcentrum kan tillgodose, nämligen: att informera om pågående och avslutade projekt, att främja samarbete mellan olika aktörer, att undvika dubbelarbete, att lyfta fram de goda exemplen, best practices, att informera om verksamhet som bedrivs inom Östersjö- centrums ram. Vi ser framför oss en särskild informationsfunktion som i första hand tjänar som inkörsport och vägledning till redan existerande samarbete. Man kan tala om en portal, med webben som central informationskälla och ett antal informatörer som ansvariga för både back up och kompletterande information. För att tillgodose behovet av en gemensam startplats på webben för information om Östersjösamarbetet föreslår vi att två webb- platser upprättas inom Östersjöcentrum. Den ena webbplatsen bör vara på svenska och rikta sig till aktörer i med information om de prioriterade . Den andra webbplatsen bör vara på engelska och erbjuda information om för övriga , inledningsvis på det ekonomiska området. Den nationella webbplatsen bör ha ambitionen att bli den informationsguide som är förstahandsvalet för dem som vill veta mer om samarbetet med de berörda länderna. Den skall binda samman all den information som centrets intressenter – myndig- heter, universitet, handelskammare samt kommuner, län, landsting och regioner – erbjuder. Identifierade målgrupper är allmänheten, myndigheter, enskilda organisationer, kommersiella företag och organisationer. När Östersjöcentrum väl etableras bör Export- Utredningens förslag SOU 2004:124 rådets webbplats om Marknadsplats överflyttas till Östersjöcentrums nationella webbplats. Den internationella engelskspråkiga webbplatsen är en vidareut- veckling av den s.k. Östersjöwebb, som drivs av . Östersjöwebben bör överföras till Östersjö- centrums engelskspråkiga webb när denna är etablerad. Kost- naderna för produktion och drift av webbplatserna bedömer vi uppgå till ca –2007. Vi bedömer vidare att tre informatörer, varav en med övergripande ansvar för infor- mationsverksamheten, bör anställas vid centrum. Samtliga bör ha högskoleutbildning samt erfarenhet från både webb och stora in- formationsprojekt. Samarbetet med våra östra grannländer berör en rad olika aktörer i , överskrider olika nationella geografiska gränser, myndig- hetsgränser och omfattar offentlig såväl som privat sektor. I de många fall där relativt få aktörer är involverade är det naturligt att kontakterna sker direkt mellan de olika parterna. I de fall där många aktörer är inblandade har vi fått många bevis på att ett Östersjöcentrum kan utgöra ett lämpligt mötesforum för för- djupade diskussioner kring angelägna frågor. Så har t.ex. många regionala organisationer och kommuner i byggt upp ett omfattande utbyte med samarbetsparter i våra östra grannländer. Kunskapen om vad aktörer utanför det egna regionala samarbetet gör är emellertid ofta bristfällig. Därmed utnyttjas inte möjligheter till ett mer kraftfullt svenskt agerande vad gäller t.ex. näringslivsfrämjande och projektexport. En rad olika svenska universitet och högskolor bedriver forsk- ning som är inriktad på förhållanden i och samarbete med länderna i . Kunskapen inom enskilda högskolor om vad andra högskolor gör är emellertid bristfällig. Därmed försummas möjligheter till samverkan och synergier. I rapporten sjön – Om högskola och högskolesamarbete i östra närområde (rapportserie 2003:8 R), som är refererad till i avsnitt 2, konstateras att samordningen mellan olika svenska hög- skolor när det gäller aktiviteter i östra är ringa. Man föreslår att initiativ borde tas till att samla några av de viktigaste aktörerna, inklusive forskningsfinansiärerna, till en konferens om strategier i östsamarbetet. Den europeiska dimensionen kommer att vara av stor betydelse för det framtida östersjösamarbetet med omfattande gemensamt finansierade program för samarbete med de nya medlemsländerna och med EU:s nya östra grannländer. Företrädare för bl.a. kommuner och regioner har betonat att frågor kring hur dessa medel ska fokuseras, fördelas och hur svenska aktörer optimalt kan utnyttja dem – i samarbete med partners på andra sidan – kommer att stå i fokus för en rad olika svenska aktörers agerande under de nästkommande fem till tio åren. Best practices kring bl.a. projektansökningar och projektformuleringar är av intresse för många svenska aktörer. Ovanstående exempel visar på områden där det finns ett mer- värde i att samla aktörer över myndighetsgränser och geografiska gränser, från offentlig såväl som privat sektor för att gemensamt diskutera möjligheter till gemensamt agerande. Vi föreslår att det inom Östersjöcentrum upprättas en kontakt- funktion för att möjliggöra diskussion av angelägna frågor i anslut- ning till det svenska Östersjösamarbetet. Utgångspunkten för denna verksamhet bör vara två till tre dagars seminarier, som berörda deltagare själva aktivt måste formulera syftet med. Öster- sjöcentrum tillhandahåller mötesplats och har ett ansvar för att förbereda och genomföra sådana seminarier. I detta ligger också att upprätta erforderlig bakgrundsinformation. Sådana möten bör kunna initieras såväl av Östersjöcentrum självt som genom förslag från , myndigheter, organisationer, näringsliv, kommuner och regioner, universitet och högskolor och andra intressenter. En vidareutveckling av den kontaktskapande funktionen är att Östersjöcentrum eller annan intresserad part initierar arbete kring vissa fördjupningsområden, där ett samordnat svenskt agerande bedöms öka vår slagkraft. Områden som flera aktörer identiferat som särskilt intressanta är försörjning av humankapital, miljö, energi, hälsa, infrastruktur, transporter och kommunikationer, skogsindustriellt samarbete samt utbildning och forskning. Utan- för det ekonomiska området har flera myndigheter betonat behov av fördjupningsarbete kring olika aspekter av säkerhetsfrämjande samarbete, bekämpning av narkotikamissbruk, smittsamma sjuk- domar och gränsöverskridande brottslighet. Betydelsen av en systematisk bearbeting av olika upphandlings- möjligheter i anslutning till multilateralt och EU-finansierade projekt har särskilt framhållits för utredningen. Representanter för olika regioner i har efterlyst ett mer samordnat agerande vad gäller projektexport inom områden där Östersjömiljard- finansierade aktiviteter genererat betydelsefulla nätverk mellan och samarbetsländerna. Områden som framhållits i dessa sammanhang är hälsa, miljö och infrastruktur. För det nordliga samarbetet inom har särskilt råvarurelaterade projekt i anslutning till skogliga resurser, energi, och malm fram- hållits. Vi bedömer att en ökad grad av samverkan mellan departement, myndigheter, näringsliv och regionala organisationer behövs för att förbättra svensk projektexport. Troligtvis behövs också en utbyggd bevakning i länderna för att på ett tidigt stadium fånga upp projekt av relevans för svenskt näringsliv. Östersjöcentrum bör som ett prioriterat område inom sin fördjupningsverksamhet ta initiativ till att samla de många aktörer på svensk botten som är intressenter inom projektexportområdet för att tillsammans med dessa utveckla förslag till ett mer kraftfullt svenskt agerande inom detta område. I detta sammanhang framstår ett ökat svenskt deltagande i EU- finansierade projekt som särskilt angeläget. För att en sådan kraft- samling skall ge resultat bedömer vi att den måste understödjas av en förstärkning av den projektbevakande verksamheten vid Export- rådets kontor och ambassaderna i de berörda länderna. Vi föreslår att avsätts för detta ändamål . Vi föreslår att Östersjöcentrum tillförs resurser för att främja ett fördjupat arbete inom områden som bedöms vara av särskilt intresse för att utveckla samarbetet med berörda länder. Sådant fördjupningsarbete bör kunna initieras av Östersjöcentrum efter avstämningar med ett brett spektrum av olika aktörer – regerings- kansli, regioner, kommuner, myndigheter och näringsliv men initiativet kan också komma utifrån. Det analytiska arbetet i an- slutning till ett fördjupningsområde bör normalt läggas ut på expertis utanför Östersjöcentrum och delfinansieras av de aktörer som uttryckt ett särskilt intresse för verksamheten. Verksamheten inom fördjupningsområden bör leda till hand- lingsinriktade slutsatser, som de olika intressenterna förbinder sig att omsätta i praktisk handling. Inom ramen för ett fördjupnings- område kan det te sig naturligt att inbjuda deltagare också från andra . Det skall också vara möjligt att förlägga seminarier utanför , inbegripet i de prioriterade länderna. Centret bör inom fördjupningsområdena kunna ge finansiella bidrag i form av seed money till projekt för att initiera och katalysera verksamhet som andra intressenter efterhand övertar ansvaret för. Sådan projektfinansiering bör normalt inte överstiga någon miljon kronor i det enskilda fallet. 4.5Att bidra till policyskapande Aktörer som deltar i Östersjöcentrums kontaktskapande verksam- het såväl som dess fördjupningsverksamhet kommer normalt att generera gemensamma slutsatser och rekommendationer. Därigenom kan verksamheten bidra till policyutveckling hos samt- liga de aktörer, inklusive , som utnyttjar Östersjö- centrum. Vi bedömer att alla rekommendationer som uppkommer som ett resultat av verksamhet inom Östersjöcentrum bör formuleras av de deltagande aktörerna själva och av dem omsättas i praktisk handling. Det vore enligt vår mening direkt olämpligt att Östersjöcentrum själv fick i uppdrag att formulera sådana rekom- mendationer. Inom områdena kontaktskapande, fördjupning och policy- skapande bedömer vi att Östersjöcentrum kommer att behöva fyra till sju högskoleutbildade handläggare när verksamheten är fullt operativ. Det bör dessutom finnas utrymme för projektanställning vid centret för att fylla de särskilda kompetensbehov som upp- kommer i anslutning till olika fördjupningsarbeten, informations- satsningar, möten, seminarier och andra evenemang. Vidare kommer särskilda medel att behöva avsättas för studier, analyser och olika utredningsuppdrag. Utredningen har haft att undersöka om Östersjöcentrum kan tilldelas en roll avseende den stipendieverksamhet inom utbild- nings- och forskningsområdet, som ansvarar för. Inom ramen för utvecklingssamarbetet (utgiftsområde 7, Inter- nationellt bistånd) har ansvarat för det s.k. Visbyprogrammet, som enligt Svenska institutets regleringsbrev har målsättningen att bidra till att den ekonomiska och politiska reformprocessen påskyndas samt till att stärka förbindelserna mellan länderna i och öka förståelsen för varandras kulturer. Programmet avser utbyte och samarbete på olika nivåer och inom olika sektorer av utbildnings- systemet och riktar sig till studerande, forskare, lärare och administrativ personal. Förutom utbildning på grundutbildnings-, master- och forskarnivå samt forskning omfattas även utbyte och samarbete på gymnasie- och vuxenutbildningsnivå inklusive folk- bildning och arbetsmarknadsutbildning. SI:s handläggning av programmet får överlag höga vitsord av de svenska högskolor och universitet som utredningen varit i kontakt med. I och med utfasningen av utvecklingssamarbetet med de baltiska länderna och är fortsatt biståndsfinansiering av stipendie- utbytet med dessa länder inom ramen för Visbyprogrammet inte längre aktuell efter 2005. Många representanter för såväl näringsliv som myndigheter, högskolor och universitet har betonat att stipendieverksamheten är ett effektivt instrument att främja ett fördjupat samarbete och utbyte mellan och de prioriterade länderna. Man framhåller vikten av en fortsatt stipendieverksamhet i de baltiska länderna och även efter det att utvecklingssamarbetet med dessa länder avslutats. och högskolor finns ett starkt intresse av att utveckla forsknings- och utbildningssamarbetet med de berörda länderna. Önskemål har härvid bl.a. framförts om stipendier till framstående forskare, som avslutat sin doktorandutbildning. Vidare finns ett tydligt intresse av fortsatt stöd till utländska stipendiater på grundutbildningsnivå. Hos svenska företag har vi också mötts av ett starkt intresse för att delta i utformningen av skräddarsydda individuella program för perioder om upp för framtida beslutsfattare inom de prioriterade ländernas näringsliv. Innehållet i sådana ledarskaps- program skulle i betydande utsträckning utarbetas och till en del finansieras av de enskilda företagen. Syftet skulle vara att främja de kommersiella förbindelserna mellan och de berörda länderna. Vi bedömer sålunda att det finns starka motiv för en fortsättning av Visbyprogrammet i de berörda länderna. Utifrån Östersjö- centrums övergripande målsättning att underlätta och utveckla kontakterna med dessa länder finns dock skäl att koncentrera programmet tydligare på forsknings- och universitetsutbyte samt utveckla en särskild komponent för näringslivsfrämjande insatser. Vi föreslår således att Visbyprogrammet revideras med målsätt- ningen att främja ett fördjupat forsknings- och utbildnings- samarbete mellan och motparter i , , , , , och . Programmet bör uppgå till /år, exklusive administration, och bestå av: 1.stipendier till forskare i de prioriterade länderna för forsknings- verksamhet i och stipendier till svenska forskares forskningsverksamhet i de prioriterade länderna, 2.stipendier till studerande i de berörda länderna för forskarutbildning i och stipendier till svenska studerandes forskarutbildning i de berörda länderna, 3.stipendier på grundutbildningsnivå, 4.stöd till forsknings- och utbildningsnätverk mellan svenska högskolor och universitet och motparter i de berörda länderna. I samband med utformningen av ett nytt Visbyprogram bör en analys göras om de relativt snäva tidsbegränsningar som gäller för stipendiernas längd och projektfinansieringen bör revideras. För svenska högskolor och universitet är det viktigt att möjligheter ges till långsiktig planering av verksamhet finansierad genom Visbyprogrammet. Vi föreslår vidare ett program om /år, exklusive administration, riktat mot näringsliv och offentlig sektor i de prioriterade länderna bestående av två delkomponenter: 1.stipendier till framtida ledare inom näringsliv och offentlig sektor med syfte att främja det ekonomiska samarbetet mellan och de prioriterade länderna (ledarskapsprogram). En första kull om ca 20 stipendiater bör kunna antas inom ramen för detta program . placeras inom svenska företag, myndigheter eller organisationer som skräddarsyr individuella projektarbeten för de olika stipendiaterna. De svenska företag, myn- digheter eller organisationer som stipendiaten placeras i betalar boendekostnaderna. Stipendiet täcker resor och löpande kostnader under vistelsen i . Östersjöcentrum anordnar en gemensam introduktionsdag för samtliga stipendiater och återkommande dialogsammankomster för stipendiegrupperna som stipendiaterna vistas i , 2.korttidsstipendier till yngre företagsledare i , och för utbildning och praktik i . Vi bedömer att handläggningen av det reviderade Visbyprogram- met och det föreslagna programmet riktat mot näringsliv och offentlig sektor skulle kräva fem respektive två heltidstjänster. Utifrån Östersjöcentrums mål att underlätta och utveckla kontakter och samarbete i ter det sig naturligt att förlägga ett stipendieprogram med ovanstående utformning till centret. Vi bedömer att verksamheten skulle kunna bedrivas i på ett väl så effektivt sätt som i och ser inga större praktiska problem med en utflyttning. Det finns dock skäl att också pröva en alternativ ordning för stipendieverksamheten med de berörda länderna, också den förlagd till . Det operativa ansvaret för nationellt finansierade, nordiskt finansierade och EU-finansierade stipendieprogram för akademiskt utbyte med de prioriterade länderna är splittrat på två huvudaktörer. SI har operativt ansvar för den nationella stipendieordningen Visbyprogrammet och vissa mindre stipendie- program riktade bl.a. mot de berörda länderna. Det internationella programkontoret (IPK) har som ansvarig för de gemensamma stipendieordningarna inom EU och det att hantera stipendieverksamhet finansierad genom dessa källor i de prioriterade länderna. Vad gäller utbytet med övriga länder har både IPK och SI operativt ansvar för olika nationellt finansierade stipendieprogram, inbegripet program som finansieras genom utvecklingssamarbetet. Ovanstående förhållanden skapar otydlighet gentemot svenska och utländska avnämare men framförallt försvårar det för att utveckla en samordnad strategi och utnyttja synergier mellan Dessutom innebär det splittrade operativa ansvaret eventuellt administrativa merkostnader. Bristen på sam- ordning och nationell strategi för utbytet med Öst inom utbild- nings- och forskningsområdet har särskilt framhållits i en rapport från (Över , rapport- serie 2003:8 R). Den Internationella kulturutredningen (SOU 2003:121) föreslår i sitt betänkande att all stipendieverksamhet inom överförs till organ under Utbildnings- departementet. En sådan ordning gäller för övrigt i såväl som genom de båda organisationerna Centret för Infor- mation och Rådgivning om Internationella Utbildnings- och Sam- arbetsaktiviteter (CIRIUS) och (). Mot bakgrund av IPK:s mandat vad gäller de gemensamma stipendieordningarna inom EU och myndighetens erfarenhet av handläggning av nationella stipendieuppdrag med olika målsätt- ningar och inom olika politikområden ter det sig naturligt att IPK skulle utgöra den centrala myndighet som skulle kunna axla ansvaret för det operativa genomförandet av de olika akademiska stipendieordningarna. En samlokalisering till av Östersjö- centrum och IPK samt en överföring till IPK av all Sidafinansierad stipendieverksamhet skulle verksamt underlätta en samordning av de olika stipendieordningarna. Vi föreslår därför att möjligheten prövas att: förlägga det Internationella programkontoret (IPK) till med övertagande av det operativa ansvaret för ett reviderat Visbyprogram samt all övrig stipendieverksamhet inom utbild- nings- och forskningsområdet som ansvarar för, IPK får i uppdrag av Östersjöcentrum att genomföra ett reviderat Visbyprogram med ovanstående inriktning, Chefen för ingår i . En utlokalisering av IPK till skulle tillsammans med Öster- sjöcentrum och Sidas profilenhet skapa förutsättningar för att, med som bas, åstadkomma en kraftfull samordning av det svenska stipendiebaserade utbytet med såväl Öst som övriga världen. Utredningen har haft att ta ställning till om det finns verksamheter som tidigare finansierats ur anslaget Näringslivsutveckling i Öster- sjöregionen (Östersjömiljard 2) som bör få en fortsättning och hur dessa i så fall skall administreras och finansieras. Det övergripande målet för Östersjömiljard 2 var att stärka svenska företags position i och att förbättra förutsättningarna för svenska företag att delta i utvecklingen av regionens näringsliv. Merparten av Östersjömiljard 2 – projekten har genomförts av olika svenska myndigheter. Härvid har ansvarat för de s.k. ramprogrammen Medfinansiering av tillväxtavtal m.m. () och Baltic 21 Näringsliv (). har drivit Marknadsplats () och i har ansvarat för Näringslivsutveckling i (). Andra viktiga myndigheter är Sida, som bl.a. ansvarat för DemoÖst (), och länsstyrelserna i och som ansvarat för programmet Näringslivsutveckling i UD:s projektexportsekretariat (PES) har erhållit för att täcka verksamhet och administration inom programmet Aktiv Projektutveckling (AP). Statskontoret genomförde en granskning av Öster- sjömiljard 2 som omfattade totalt 188 projekt motsvarande . Av det totala beloppet om bedömer Stats- kontoret att motsvarande haft en direkt företags- anknytning och en fokusering på rätt geografisk region, dvs. de berörda samarbetsländerna. Granskningen gör en uppdelning av dessa projekt i sex kategorier enligt tabell 1. SOU 2004:124 Utredningens förslag Tabell 1: Antal projekt samt beslutade medel i kronor per kategori aktiviteter (seminarier, viteter (mässor, besök, stöd (insats anpassad kapital, exportkrediter) Källa: Statskontorets rapport 2004:03 Tabellen visar att flertalet av projekten haft en inriktning mot kontaktknytande aktiviteter. Inom det situationsanpassade stödet utgör DemoÖst, som erhållit ca och Affärschans Öster- sjön, som tilldelats de största projekten. De affärsvolymer som genererats har, dock med några undantag som redovisas nedan, varit blygsamma enligt de utvärderingar av enskilda projekt och program som vi tagit del av. Våra samtal med olika projektägare inom Östersjömiljard 2 bekräftar däremot bilden i tabell 1 av att verksamheten bidragit till att höja kunskapsnivån inom särskilt små och medelstora företag när det gäller marknadsförutsättningarna i de berörda länderna. Vidare har projekten bidragit till att skapa en imponerande väv av olika nätverk mellan näringsliv och offentliga aktörer i och intressenter i samarbetsländerna. kan därmed de indirekta effekterna på affärsvolymer för svenska företag bli betydande. Vi bedömer att den inriktning mot kontaktskapande, informa- tionsskapande och kompetenshöjande verksamheter som känne- tecknat stora delar av Östersjömiljard 2 varit väl motiverad utifrån de prioriterade ländernas drygt femtioåriga utestängning från ett normalt grannlandssamarbete med . Till följd av den dramatiska utveckling av kontakterna som sedan skett och som Östersjömiljard 2 bidragit till att främja föreligger emellertid enligt vår mening inte längre tydliga motiv för fortsatt särskild statlig finansiering. Detta betyder att Östersjömiljard- sekretariat successivt bör avvecklas som östersjömiljard- finansierad verksamhet upphör. Verksamheter av detta slag bör istället finansieras inom ramen för olika myndigheters och organi- sationers normala grannlandssamarbete. Mot ovanstående bakgrund finns det anledning uppmärksamma fyra enskilda delprogram som vi bedömer vara av särskilt intresse. Affärschans inom ramen för Marknadsplats hade per erhållit ur Östersjö- miljard 2. Målet för programmet är ökad affärsverksamhet för svenska små och medelstora företag i . Program- met innehåller företagserbjudande om en enskilt utformad mark- nadsundersökning, planering och genomförande av ett besöks- program samt en handlingsplan för etablering. Det enskilda före- taget delfinansierar med per projekt och företag. fram har pro- grammet bedömts leda till affärsvolymer om . Totalt har programmet finansierat 881 projekt som i av fallen lett till en affärsrelation och i av fallen lett till förhandlingar, som kan leda till en affärsrelation. En extern utvärdering har visat att affärschansprogrammet i av fallen varit avgörande för företagens satsningar på den nya marknaden. Affärschansprogrammet har i de studier som redovisats i avsnitt 2 genomgående fått erkännande som ett effektivt stöd nära anpassat efter företagens behov på marknaderna i de berörda länderna. Vi föreslår att verksamheten inom Affärschans fortsätter inom ramen för ordinarie verksamhet. Företagens egenfinansiering av Affärschans-insatserna bör successivt öka som den statliga finansieringen av verk- samheten bör minska. Länsstyrelserna i och har ett särskilt utrikespolitiskt uppdrag att främja samarbetet inom Barents- regionen. I nära anslutning till detta uppdrag har länen av regeringen tilldelats för verksamheten Näringslivsutveck- ling i som finansierats genom Östersjömiljard 2. Statskontoret bedömer i sin granskning av Östersjömiljard 2 att verksamheten haft företagsnära och konkreta resultat. En extern utvärdering av affärsresultaten har emellertid inte genomförts.