sou · GSB39 · 2005-01-01 00:00:00 — Om vi analyserar de två försäljningskanalerna bok- handeln och bokklubbarna var för sig finner vi att ingen av försäljningskanalerna uppvisar priser som motsvarar fullt genomslag av momssänkningen. Bok- klubbarna kan dock ligga snubblande nära med sitt resultat 9,7 ± medan bokhandeln bekräf- tar resultatet på någon procents avvikelse från den förväntade nivån. Vad är det då som ligger bakom resultaten i de två försäljningskanalerna? gör föl- jande bedömning: När det gäller bokhandeln är det uppenbarligen facklitteraturen som kraftigt påverkat resultatet. Medan skön- och barnlitteraturen uppvisar siffror som väl eller nära motsvarar momsgenomslaget lig- ger prisutvecklingen på facklitteratursidan på en an- nan nivå. Vi har redan i tidigare rapporter fäst upp- märksamheten på utvecklingen inom det området. Av SCB:s underlag framgår att facklitteraturen vidare i den senaste rapporten genom förbättrat underlag givits en ökad tyngd i viktningen av de olika littera- turkategorierna vid fastställandet av slutsiffrorna för bokhandelsområdet. Vår bedömning är att vikt- ningen av facklitteraturen, vid sidan av prisutveck- lingen, också kan vara en faktor bakom resultatet för bokhandeln. När det gäller bokklubbarna finns det egentligen inget större skäl att närmare analysera siffrorna efter- som resultatet ligger så nära den förväntade nivån. Det sämre genomslaget av momssänkningen på barn- litteraturen kan dock noteras. Underlaget tyder på att portokostnadsfrågan inte har spelat en avgörande roll för kostnadsutvecklingen. Bedömningen av prisutvecklingstrenden tycks bekräfta den bild som vi har fått fram för hela mätperioden. Bokhandeln uppvisar ökningar som klart överstiger den allmänna prisut- vecklingen, medan priserna i bokklubbarna ligger un- der. I Kommissionens diskussioner om resultatet i fråga om prisutvecklingen inom bokhandeln och bokklubbarna har frågor ställts om underlaget. De har framför allt rört tre aspekter. Utnyttjandet av den databas som används för urvalet av de ingående litteraturkategorierna, Seeligs databas, har fortsatt ifrågasatts av branschföreträdare inom Kommissio- nen. Vidare har man efterlyst ett offentliggörande av de titlar som faktiskt har utnyttjats i prismätningarna. En tredje fråga har gällt om prismätningarna har gjorts på relevanta och jämförbara titlar så att t.ex. kvalitetsförbättringar och kvalitetsutveckling etc. har fångats upp. SCB har informerat Kommissionen om att man har haft fortsatta kontakter med branschföreträdare och med Seelig om dess databas. De specifika far- hågor som branschen haft har prövats i diskussioner mellan SCB och Seelig samt genom kontroll av data- bas och urval. Inget har därvid enligt SCB framkom- mit som skulle kunna styrka uppfattningen att data- basen utgör en felkälla. SCB har bett branschföre- trädare att precisera eventuella ytterligare oklarheter. SCB har också erinrat om det seminarium som man anordnade för ledamöter i Kommissionen, bransch- företrädare och representanter för medierna för att klargöra hur prisundersökningarna görs, hur Seeligs databas används samt skälen till varför SCB av hän- syn till enskilda företag inte får lämna ut titelurvalet. Titlarna i SCB:s urval är slumpmässigt dragna ur Seeligs register vilket omfattar så gott som all bokut- givning i . Titlar som förekommer allmänt på den kommersiella marknaden utgör basen för urva- let. Urvalen av titlar blir efter grup- pering med avseende på tekniska kvalitetsvariabler jämförbara. Hänsyn tas till böckers kvalitetsför- ändringar mellan olika mättillfällen. SCB hänvisar här till relevant tekniskt avsnitt i sin underlags- rapport. Den återfinns i sin helhet på SCB:s hem- sida. Frågan om möjligheten att få ta del av uppgifter om vilka boktitlar som underlaget baserar sig på har prövats rättsligt. På framställning av och har SCB, med hänvisning till bestämmelser om statistiksekretess i sekretesslagen, avvisat ett offent- liggörande av boktitlarna. SCB:s beslut har efter överklagande bekräftats av Kammarrätten i . Bokpriserna i varuhusen, dagligvarubutikerna och kioskerna har stigit mer än den allmänna prisutvecklingen i samhället. Vi noterar dock med tillfredsställelse att vi har ett helt annat läge när det gäller prisutvecklingen för de böcker som säljs över nätbokhandeln. Här kan vi till och med av- läsa en sänkning av priserna . Kom- missionen har inhämtat att läget inom nätbokhandeln sannolikt beror på en skarp konkurrenssituation mel- lan ett par av de större aktörerna inom den bran- Detta priskrig medför uppenbarligen att konsumenterna får tillgång till böcker med särskilt förmånliga priser. redovisar ju, liksom SCB i sina underlag till oss, sina iakttagelser och resultat i procentform och vi beskriver med en procent- angivelse vad som skiljer iakttaget resultat från det resultat som borde ha uppnåtts vid fullt genomslag av momssänkningen. Det kan för läsaren möjligen vara av intresse att denna beskrivning också uttrycks i kronor och ören för att ännu tydligare illustrera situa- tionen. Låt oss göra detta genom att ge några exem- pel. Det bör betonas att beräkningarna i exemplen genomgående bygger på ett utnyttjande av medelvär- det i prismätningarna och att osäkerhetstalen alltså inte har beaktats. Som framgått av den tidigare framställningen för- utsätts ett fullt genomslag av momssänkningen ge ett sänkt pris på bokområdet om 11,7 pro- cent. För en bok, som har kostat 250 kro- nor, bör priset alltså vara efter moms- sänkningen, dvs en sänkning av priset med (om vi fortfarande tillämpade örespriser). Motsvarande prisförändring för en bok som tidigare har kostat är . Boken bör alltså nu kosta . När vi nu kan konstatera att bokhandelns priser inte fullt ut avspeglar momssänkningen utan att det fattas några procentenheter betyder det följande: 250- kronorsboken borde vid fullt genomslag av moms- sänkningen kosta . Det uppnådda re- sultatet inom bokhandeln skulle innebära att boken i stället kostar . Skillnaden är alltså . Motsvarande siffror för 70-kronorsboken är att boken i bokhandeln kostar i stället för förväntade , en skillnad på . På bokklubbsområdet kostar 250-kronorsboken mot idealresultatet 220,75 kro- Skillnaden är alltså . Motsvarande siff- ror för 70-kronorsboken är att den hos bok- klubbarna kostar 63,21 i stället för förväntade , en skillnad på . Ovannämnda exempel syftar i första hand till att ge relief åt en i övrigt procentbaserad framställning. Vi återkommer till motsvarande exemplifieringar vid analysen av utvecklingen inom tidskriftssek- torn. När det gäller kurslitteraturen har vi att bedöma om den sedan mätningarna startat har blivit jämförel- sevis billigare eller dyrare än andra varor i samhället. Svaret på den frågan är att det inte kan uteslutas att priserna på denna litteratur i stort följer den allmänna prisutvecklingen. Några säkra vinster eller förlus- ter för konsumenterna kan alltså inte avläsas utom möjligen för köparna av universitets- och högskolelit- teratur i bokhandeln. Priserna kan här ligga under den allmänna prisutvecklingen. Kommissionens diskussion om utfallet av pris- mätningarna på kurslitteraturen har i första hand gällt om det är en tillförlitlig metod att som SCB har gjort också jämföra identiska och förändrade titlar. SCB har förklarat att den tillämpade tekniken ger tillräck- ligt säkra resultat. När det gäller kurslitteraturens prisutveckling i ett längre tidsperspektiv bör uppgifterna tolkas med för- siktighet. Förlagsprisernas utveckling tyder på att priserna på komvuxlitteraturen har blivit jämförelsevis klart högre än på andra varor i samhäl- let. kan vi notera att den svenska universi- tets- och högskolelitteraturen i stort synes ha följt pris- utvecklingen. För den importerade utländska universitets- och högskolelitteraturen verkar priserna ha utvecklats lug- nare än för andra varor. Möjligen kan det bero på den svenska kronans utveckling i förhållande till an- dra valutor. Ett fullt genomslag av momssänkningen på det pris som konsumenten betalar skulle på tidskriftsområdet betyda att priset reduceras . Det målet har inte nåtts. Resultatet innebär att det fattas för att man skall kunna tala om fullt ge- nomslag av momssänkningen. Liksom i samband med tidigare prismätningar kan vi konstatera att variationerna inom tidskriftssektorn är betydande. Närmast prismålet ligger , liksom tidigare, familje- och damtidningar liksom tidskrifter inom om- rådena idrott, motion och friluftsliv. Resultatet är dock inte sådant att det fullt ut avspeglar momssänkningen även om särskilt familje- och dam- tidningar ligger mycket nära detta. Bland dem som ligger en bra bit från ideal- resultatet kan vi nu liksom tidigare notera datortid- skrifterna, tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto, serietidningar och motortidningar. I vår förra rapport tyckte vi oss kunna avläsa en glädjande vändning av prisutvecklingen på datortid- skrifterna. Tyvärr visade sig den slutsatsen grunda sig på uppgifter som SCB nu har funnit anledning att re- videra. behåller därmed sin place- ring i momsanpassningsligan. Resultatet på tidskriftsområdet är något sämre än vad vi har kunnat redovisa i tidigare rapporter. Vi kan ju också notera prisutvecklingen på tidskrifts- sidan i jämförelse med dagspressen. Vi ställer oss därför frågan vad detta kan bero på. Möjligen kan den tydliga ökningen av portopriserna utgöra en del av förklaringen. Låt oss, i likhet med bokområdet, illustrera pris- problematiken på tidskriftsområdet också genom att beskriva situationen i termer av kronor och ören. Syf- tet är redan tidigare angivet. Beräkningarna i exemplen bygger genomgående på ett utnyttjande av medelvärdet i prismätningarna utan beaktande av osäkerhetstalen. Som framgått av den tidigare framställningen förut- sätts ett fullt genomslag av momssänkningen ge ett sänkt pris på tidskriftsområdet om 12,1 pro- cent. För en tidskrift, som har kostat 20 kro- nor, bör priset vara , dvs en sänkning av priset med . Motsvarande sänkning av en tidskrift som har kostat är . Tidskriften bör alltså nu kosta . När vi nu kan konstatera att tidskrifterna generellt inte fullt ut avspeglar momssänkningen utan att det fattas ett antal procentenheter betyder det följande: 20-kronorstidskriften borde vid fullt genomslag av momssänkningen kosta . Det uppnådda resultatet innebära i stället att tidskriften kostar . Skillnaden är alltså . Motsvarande siff- ror för 40-kronorstidskriften är att den kostar i stället för förväntade , dvs. en skillnad på . Om liknande beräkningar görs på resultatet för familje- och damtidningar och man utgår från ett lösnummerpris av kostar tidningen i stället för förväntade 17,58, dvs. en skillnad på . När det rör sig om dessa slag av belopp måste man också beakta att prissättningen av tidskrifter förstås inte rör sig inom dessa marginaler. Normalt gäller det hela eller halva krontal för pris- angivelsen. Försäljningen av böcker och tidskrifter m.m. SCB:s statistik visar att försäljningen av böcker, pap- per och tidningar är fortsatt hög även om den kraf- tiga ökningen av försäljningen som kunde avläsas efter momssänkningen nu har klingat av. Nivån tycks fortfarande ligga över vad som gällde för . Vår bedömning är liksom tidigare att en väsentlig förklaring till detta ligger i momssänkningens genomslag. Med hänsyn till våra direktiv har vi koncentrerat våra iakttagelser och därpå grundade slutsatser på frå- gor om momssänkningens effekter för konsumen- terna. Hur har priserna påverkats av momsbeslutet och hur har läsningen i landet utvecklats? I vårt arbete dyker då och då också upp frågor om momssänkningen har haft effekter också i andra avse- enden än de angivna. Finns det t.ex. möjligheter att beskriva vilken betydelse momssänkningen har haft för den ekonomiska utvecklingen i bok- och tid- skriftsbranscherna? Har den påverkat utgivnings- verksamheten m.m.? har vi valt att begränsa våra analyser inom dessa områden till att redovisa iakttagelser om ut- vecklingen av försäljningen av böcker och tidskrifter, mätt som utvecklingen av omsättningen, och vår be- dömning av vilken betydelse momssänkningen kan ha spelat för denna utveckling. Vi har också stimulerat mer personliga reflexioner om de bredare frågeställ- ningarna genom att publicera artiklar i dessa ämnen. I vår andra rapport behandlade ledamoten i en artikel frågan om vilka dynamiska, långsiktiga effekter som momssänkningen kan få på bokbranschen. I samma rapport redovisar ledamoten ett antal perspektiv på moms- beslutets möjliga konsekvenser för bokbranschen. Om Kommissionen som sådan skall bredda sin analys till att på det ekonomiska området omfatta inte bara momssänkningens effekter på konsument- priserna utan också dess konsekvenser för de all- männa förutsättningarna inom bok- och tidskrifts- branscherna är en fråga som vi ännu inte har tagit ställning till. Den kommer bl.a. att vara beroende av vilken typ av underlag som vi har tillgång till. Vi hål- ler därför frågan öppen och återkom- mer till den . I den tredje rapporten redovisade vi vissa iakttagelser och slutsatser om vilka effekter som momssänkningen kan ha haft på läsningens omfatt- ning och bredd i . Något ytterligare underlag i den frågan finns inte men SOM-insti- tutet vid , som svarade för un- derlaget till den tredje rapporten, arbetar planenligt vidare med dessa frågor. Det har aviserats att Kom- missionen kan räkna med att SCB:s underlag till Kommissionens femte rapport kan innehålla nya upp- gifter som kan ligga till grund för bedömningen av utvecklingen efter momssänkningen. Vi får alltså an- ledning att återkomma till frågan i vår nästa rapport, som vi räknar med skall offentliggöras i slutet av au- gusti . SCB:s redovisningar till Kommissionen innehåller bl.a. generella uppgifter om läsandets utveckling i landet. De är närmast att betrakta som komplette- ringar till de uppgifter om läslandskapet i , som vi har förmedlat i tidigare rapporter. De nya uppgifterna om läsandet finns i SCB:s rapport. Som nämnts kan den i sin helhet återfinnas på SCB:s hemsida. En fråga för Kommissionen är om vi inom läs- avsnittet, liksom inom prisavsnittet, bör vidga vår analys till att också försöka analysera vilka konse- kvenser som momssänkningen kan ha fått för andra faktorer som påverkar läsandet. Vi tänker här främst på utvecklingen inom biblioteksväsendet. Olika studier har pekat på att bib- liotekens utlåning av böcker är minskande, som utlåningen av andra medier såsom talböcker och musik har ökat något. Men den minskade bokutlå- ningen tycks inte avspegla sig i en motsvarande minskning av antalet besök. Siffrorna pekar också på att bibliotekens bokinköp har minskat. Vi tycks också bevittna förändringar i biblioteks- strukturen. Utan att gå närmare in på detaljer i denna utveckling har det konstaterats klara förändringar un- der det av antalet filialbibliotek, arbetsplatsbibliotek, bibliotek på sjukhus etc. Frågan är alltså om det finns möjligheter, och om det är lämpligt, för att försöka analysera i vilken utsträckning förändringarna inom biblioteksväsendet kan relateras till beslutet att sänka bokmomsen som därmed gjort böckerna billigare att förvärva i butik eller på annat sätt. Vi kan konstatera att vi inte såsom på det ekono- miska området kan påräkna något särskilt underlag för att bedöma relationen mellan momssänkningen och biblioteksutvecklingen. Det ligger inte inom det uppdrag som SCB har fått av regeringen. Ett studium av denna fråga – om den skall baseras på ett faktaunderlag – skulle alltså förutsätta att Kom- missionen i särskild ordning skulle ta fram detta un- derlag. Kommissionen bedömer att vi inte har de re- surser som erfordras för detta och inte heller tidsmäs- siga förutsättningar för att klara frågan inom ramen för vår granskningsuppgift. Vi anser att frågan om för- hållandet mellan bokpriserna och biblioteksområdets utveckling är så intressant i ett allmänt kulturpolitiskt sammanhang att den borde kunna övervägas. Kom- missionens direktiv anger ju att vi vid behov skall lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av vår granskning. Därför finns det anledning för oss att åter- komma till denna fråga i anslutning till vår slutrapport. men problemet återstår ... De åkte med på en släde som redan var på väg utför. Ungefär så beskriver musikförlagen som sysslar med notutgivning den skjuts de fick när bokmomsen sänktes . – Visst var det bra. Men vi var inte lika förbe- redda som bokförlagen, berättar på Ehrlingförlagen, en tung musikdistributör. Ungefär tio musikförlag i landet ger ut notböcker. 90 affärer säljer noter; oftast är notförsäljningen ett komplement till annan försäljning. En skillnad mellan bokförlag och musikförlag är att bokför- laget skaffar rättigheten att trycka en bok, medan musikförlaget har rätten att trycka noterna i bok- form. Vissa notförläggare ägnar sig mest åt körmusik, medan andra har ett större urval av orkestermusik. Men i förhållande till bokbranschen är musik i bok- form en ytterst marginell verksamhet. Omsättningen ligger runt . Branschen räknar en enda välsorterad nothandel i . Den heter Aulos och ligger på Folkunga- gatan och drivs av två entusiaster som fortfarande klarar att leva vidare enbart på notförsäljning. Att vara ensamma herre på täppan är ingenting Aulos är speciellt glada över. fanns cirka 300 nothandlare i . Men i takt med att nätet blivit en ny kommunika- tionskanal och kopiatorerna blivit bättre och bättre har nothandlare efter nothandlare tvingats ge upp. Den sänkta bokmomsen då, vad har den betytt? Någon statistik som berättar om den sänkta momsens genomslag finns inte berättar SMFF:s () VD . Endast en känsla från alla som sysslar med noter: det här är bra för musikens skull. Men i grun- den brottas musikbranschen med strukturella pro- blem som endast kan lösas på politisk väg. turstöd och viljeinriktning där momsen endast är en fråga i marginalen. på Wessmans musikförlag på Got- land, säger att man sålt mer noter efter att den sänkta momsen trätt i kraft. Wessmans säljer direkt till slut- användare. Det är kyrkomusiker och församlingar som köper musik via sina egna anslag. Förlaget ger ut mellan 40 och 50 nya utgåvor , mest kör och orgelmusik. –Vi måste möta kunden på kundens villkor, säger . Han har full förståelse att folk kopierar eller laddar ner noter från nätet, när pengar saknas. Det gotländska musikförlaget omsätter mellan fyra och fem miljoner på sin årliga notförsäljning. Man blev en stor distributör när man övertog 800 titlar och ökade sin marknadsandel . har Wessmans 15 000–20 000 titlar i lager och en aktuell katalog som innehåller 2 500 titlar, mest ny svensk musik. Sex anställda arbetar i nära samarbete med posten på . Bredband är på gång. Förlagets storsäljare heter Sånger från Taize, musik som sålts i 130 000 exemplar; en fantastisk upplaga i notbranschen. är en gammal musikutgivare som grun- dades 1893 och omsätter dubbelt så mycket noter som gotlänningarna; ca handlar om notutgåvor. Men har inga relevanta siffror över om momssänkningen bidragit åt ena eller andra hållet. –Vi är så små jämfört med bokförlag, våra voly- mer så annorlunda. Men momssänkningen togs emot klart positivt. Sett ur statens perspektiv handlar det ju inte om några pengar, men för en liten orkester med en årsbudget på och som kanske tjänar på att momsen är 6 i stället för 25 pro- cent. Det är ganska stor skillnad när man ska ha no- ter till alla musiker i en orkester. Billigare musik, men problemet återstår ... har lagt ut sin katalog på nätet. Där kan man läsa noter som man läser en roman, men kan datorn antagligen spela upp det efterfrå- gade stycket, eller de specifika noter man är ute efter för sitt eget instrument. –Spelar du exempelvis fagott, så kan du lyssna till din stämma i stället för att läsa den i noter, förklarar . Musikförlagens stora problem är kopierandet. Det finns regler för hur mycket man får kopiera, men all- mänt säger man i branschen att lärarna kopierar det material dom vill ha, även om någon enstaka kanske vill vara lojal. Hur upprörd blir du av kopierandet då? –Väldigt upprörd. Men du låter inte särskilt upprörd. Alla man pratar med verkar ha accepterat kopierandet, det verkar som om de även accepterat det? –Jag blir upprörd över att systemet inte fungerar. Vi får ju på det sättet inte betalt för arbetet och kost- naderna vi har med tryckning och annat. I stället pratar vi lite raljant om att det här är kopierings- vänligt material. Underförstått; det här arbetet kom- mer vi inte att få betalt för. Det blir en ond cirkel när handeln slutar fungera. När kunden frågar har ni nånting för flöjt och piano för min lille son, så blir svaret nej. Skarby säger att musikförlagen lever i en rättighets- mässigt komplicerad värld, där kampen ständigt på- går mellan det breda musikutbudet och den smala och inte lika efterfrågade musiken. Den kommersi- ella musiken är viktig eftersom musik i allmänhet är viktig. –Men själv vurmar jag för det där som hamnar lite mittemellan. Notfabriken är marknadsledare, omsätter 13 mil- joner och utgivningen är bred. Eller som säger: Vi ger ut allt som går att sälja. Dock ej körmusik. Storsäljaren är Våra vackraste visor och ballader, som efter momssänkningen kostar i stäl- let för 270. Notfabriken har fyra anställda och är ett fristående företag som tidigare ingick i det stora mu- sikförlaget /Chappell. Man ger ut spelmaterial för skolor, noter för blås- instrument och har en sajt som heter flojt.nu. Sång- böcker, en årlig hitsbok och vispop är några av de 400 olika produkter som gör att Notfabriken inte be- höver söka stöd för sin verksamhet. Även Hahne ser kopierandet som det stora proble- met för branschen. Kunden köper noter först i sjunde hand och han förstår det. –Skolan kanske köper ett ex. Ekonomin tillåter inte mer. Resten kopieras och våra upplagor blir min- dre. Ändå tror jag att en tredjedel av vår utgivning inte hade överlevt om momsen inte sänkts. Så nog har musikvärlden anledning att vara glad för moms- sänkningen. driver , ett postorder- företag i , som även har en nothandel i . De är fem anställda och omsätter nio mil- joner, främst spelböcker mot musikskolor. –Vi har märkt en ökad försäljning efter moms- sänkningen och håller medvetet nere priserna. Vi vill att musikskolorna ska köpa bok och skiva för 150– . Komplette- ringen med en skiva till notböckerna har varit verklig- het de senaste fem–sex åren. Totalt har han 180 000 ämneskurselever att arbeta emot, förklarar han. på Ehrlingförlagen, säger att alla är glada över den sänkta momsen, men det har inte lett till fler inköp. Har man rätt produkt så finns ingen priskänslighet, säger han. Ehrlingförlagen arbetar med pedagogisk utgivning mot kommunala musik- skolan. Man är åtta anställda och notomsättningen ligger runt . säger att förlaget ofta får förslag på utgivning och att man gärna vill ge ut, men inte kan. Anledning: kopierandet. Det finns 250 musikskolor i . Men om alla 250 skolorna beställer ett exemplar var av musikförla- get och kopierar från detta enda original, så klarar inte förlaget den ekonomiska ekvationen. –Då blir utnyttjandet större än vår intäkt. Det är svårt att få ihop gungor och karusell med sådana för- utsättningar. på Aulos nothandel i , säger att kunderna är glada när de ser att noterna bli- vit billigare. –Lustigt nog verkar rock- och jazzfolket gladast över billiga noter. Vi har ökat omsättningen och har startat en webbshop som ska växa med 25 000 noter på nätet. Men jag tycker vi borde ha någon form av kulturstöd, för om vi också skulle försvinna, vad hän- der då? Att den sänkta momsen är bra för musikens skull, tycks ingen förneka bland specialisterna på not- området. Noterna har blivit billigare. Däremot brot- tas musikbranschen med strukturella problem av ett annat slag; hur duktig och ambitiös vill vi att musik- nationen ska vara? Det är första följdfrågan från musikbranschen när, den i sammanhanget marginella, momsfrågan avhand- lats. är frilansjournalist och redaktör för rapporter. Läsfrämjande är ett lagarbete