sou · GSB39 · 2005-01-01 00:00:00 — Barns och ungdomars tillgång till litteratur och deras förhållande till böcker och läs- ning blir allt viktigare frågor. Hemmets språkmiljö ger förutsättningarna för det växande barnet. Många föräldrar tar ett stort ansvar, läser högt för barnen, samtalar om läs- upplevelser och gör läsningen till en naturlig del av uppväxten. Med en rik läsmiljö i bagaget vandrar barnet till skolan med ett intresse för böcker, lästräning och nya upptäckter. Utan denna bakgrund blir uppförsbacken brantare. Förväntningarna saknas, liksom minnena av de härliga lässtunderna. En bok åt alla vill rikta strålkastaren på just den situation som inträder när barnen börjar skolan. I skolan läggs grunden för en verksamhet som kan ge alla barn en bestående läsglädje. Vad kan sko- lan göra – ensam och tillsammans med andra krafter? Möjligheten att lyckas ligger i goda kontakter mel- lan skolan och dess omvärld. Mångåriga erfarenheter från de nordiska länderna visar att ett nära samarbete mellan bibliotekarie, lärare och elever ger mycket goda resultat. Här har också bokhandeln visat sig vara en viktig samarbetspart. Bokhandeln bjuder på läsupplevelser En bok åt alla inleddes på ett par orter efter initiativ från Stiftelsen i . utvid- gades satsningen till att omfatta hela landet. Stiftelsen, som har bokhandlarnas branschorganisationer som huvudmän, skall verka för att Boken består och att dess betydelse, användning och spridning växer. Ge- nom En bok åt alla har Stiftelsen velat bidra till en konstruktiv samverkan mellan skola, bibliotek och bokhandel och stärka de läspedagogiska insatserna för barn och ungdomar. Stiftelsens projektstöd är knutet till en grundmo- dell som prövats i fyra läsår. Ett antal klasser i väljs ut för medverkan. Det kan vara en hel skola, eller ett stadium – eller varför inte alla fyror i kommunen som i . Den övre gränsen för varje projekt är ca 200 barn. Sedan är det upp till bokhandlaren, bibliotekarien, läraren och barnen att komma överens om de aktiviteter som skall ingå. I en kort projektbeskrivning anges hur man tänker arbeta. Lokala kunskaper och lokalt engagemang får råda. Bokhandelsbesök planeras in för klasserna och varje barn får en egen önskebok som gåva. Vår modell har visat sig hållbar och aktiviteterna ger en bild av stor variation och uppfinningsrikedom. Bidrag har utgått till över 100 lokala projekt t.o.m. . Mer än 80 bokhandlar har fått klass- besök och bjudit på önskeböcker till sammanlagt 15 000 barn och ungdomar. Elever och lärare i 150 skolor har genomfört sina läsprogram. Ett 90-tal folk- och skolbibliotek har medverkat med bokprat och lässtimulans. –2004 genomförs 45 projekt med god geografisk spridning. Det innebär en mängd läsakti- viteter i skolor från i norr till i söder. Stiftelsen i budgeterar för elevernas önskeböcker. Det sammanlagda bransch- stödet från Stiftelsen och de medverkande bokhand- larna kan beräknas till för perio- den –2004. Till detta kommer bokhandelsper- sonalens medverkan i bokpresentationer och utbild- ning, samt branschföreningens centrala information och rådgivning. Varje ortsprojekt får sin egen profil. Bland årets deltagare finns Castorskolan i , som började höstterminen med bokprat och sedan slår ett slag för berättandets konst tillsammans med bokupplevel- sen. Det blir studieresa med buss de åtta milen till , bokhandelsbesök och val av önskebok. Eleverna kommer senare att få berätta för varandra om sina läsupplevelser. Elever från sju olika klasser i på . Foto: /. I på har lärare, biblioteka- rie och bokhandlare tillsammans pratat böcker i sju klasser. Vid studiebesök i bokhandeln i har eleverna fått sina valda böcker. I skolan fortsätter man med boksamtal i tvärgrupper enligt Chambers modell. Fyrorna i Tångenskolan i hoppas kunna läsa extra många böcker tack vare En bok åt alla. Efter bokpresentationer i skolan åker klasserna till bokhandeln på för att få sin önskebok och bli inspirerade till fortsatt läsning. Barnen läser både i skolan och hemma, och även föräldrarna upp- muntras att läsa böckerna. sätts bok- recensioner upp på och eleverna röstar i Bokjuryn. samhälle miste sin biblioteksfilial 1997 – en stor förlust inte minst för skoleleverna som kände sig hemma på sitt bibliotek. I inled- des ett läsprojekt för att eleverna skulle få tillbaka läslusten, öka läshastigheten och läsförståelsen. utökas satsningen med En bok åt alla och samtliga elever från förskola till åk 6 får komma till bokhan- deln i och välja sin önskebok. i är det viktigt att det finns en reell grund för denna förhållandevis stora satsning från bokhandlarnas sida. På Bokpris- kommissionens initiativ har faktaunderlaget för att bedöma läsandets utveckling breddats och fördju- pats. Statistiken understryker betydelsen av kraftfulla insatser i den allmänna skolan för att bl.a. söka mot- verka de stora könsskillnaderna när det gäller läsva- nor. läser de flesta svenskar böcker något så när regelbundet (SOM-undersökningen). Drygt 80 pro- cent av befolkningen läste någon bok för nöjes skull Läsfrämjande är ett lagarbete 2002 (Kulturbarometern). Bokläsningens ställning måste fortfarande betecknas som stark (Mediebaro- metern). finns det all anledning att ta de statis- tiska signalerna kring barns och ungdomars bok- läsning på största allvar. Små barn, 3–, ägnar mest medietid åt tittande (TV, video, DVD), därefter kommer lyssnande och sist läsande. Andelen barn som nås av böcker har tydligt minskat under en följd av år fram och lästiden har halverats . En vändning kan skönjas i den allra senaste statistiken (Barnbaro- metern 2002/2003). I åldersgruppen 9–har andelen som läst en bok minskat från (Kulturbarometern 2002). En del av minskningen kan bero på att läxläsning och studier inte längre räknas in i mätningen. Två saker förtjänar särskild uppmärksamhet. För det första har den andel av befolkningen som aldrig läser böcker ökat . Enligt SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden () var det av samtliga i åldern 16–som inte läste böcker . Enligt SOM-under- sökningen var motsvarande siffra . Antalet vuxna icke-läsare kan därmed uppskattas till mellan 1,0 och 1,4 miljoner. För det andra ligger nedgången uteslutande på män- nens läsning. Bland kvinnorna har litteraturintresset varit eller till och med ökat i vissa ålders- grupper. Intervallen 16–omfattar 6 900 000 per- soner (1999), jämnt fördelade på kvinnor och män. Av dem öppnar, lågt räknat, 240 000 kvinnor och 700 000 män aldrig en bok. Det går således en dra- matisk skiljelinje mellan mäns och kvinnors läsvanor. Gott om erfarenheter och kunskap Det har inte saknats ansträngningar för att på olika sätt uppmuntra nya grupper till läsning. det i alla grupper var också ett uttalat litteraturpoli- tiskt syfte med den sänkta bokmomsen. Erfarenheter av framgångsrikt läsfrämjande ar- bete finns, liksom kunskapen om vad läsningen be- tyder för ett demokratiskt samhälle. Med tanke på all den läsfrämjarmöda som lagts ned kan det ändå tyckas märkligt att vi fortfarande har så många vuxna människor som nästan aldrig läser böcker. Men å andra sidan. Om inte så mycket hade uträt- tats av lärare, bibliotekarier och författare, av stu- dieförbund och föreningar, och av bokbranschens organisationer hade situationen varit ännu mera be- kymmersam. För att mer påtagligt öka antalet läsare krävs uppen- barligen insatser av annat slag än att öka antalet böcker i bibliotekshyllorna eller i bokhandlarnas skyltfönster. Det hjälper inte heller med läckra bok- klubbstidningar och tv-program med populära per- sonligheter. Sådant når i första hand de redan läs- vana. Det kan också vara ett problem att så mycket sker genom tillfälliga insatser, projekt och kampanjer. En permanent och medveten satsning på litteratur och läsning är nödvändig för att minska den stora gruppen icke-läsare. Viktiga steg har också tagits i den riktningen. I anslutning till , , har och , tillsammans med bl.a. Sven- ska och , byggt upp ett enga- gemang som i sig genererar spännande aktiviteter ute i landet. Påtagligt många En bok åt alla-projekt knyter ihop aktiviteterna med , som visat sig vara en bra avslutningsdag med bokhandelsbesök och bokutdelning. Flera initiativ från statens sida ger stimulans och stöd för lokala satsningar. Hit räknas anslaget för inköp av barn- och ungdomsböcker till folk- och skol- bibliotek, det särskilda stödet till läsfrämjande verk- samhet och medel för produktion och distribution av en barnbokskatalog. har också kvali- tets- och lågprisutgivningen av En bok för alla haft mycket stor betydelse för tillgången på böcker för läs- aktiviteter i skolan. Bokhandelns bidrag genom En bok åt alla komplet- terar de statliga och kommunala insatserna – och förstärker därigenom de gemensamma resurserna för spännande och långsiktiga läsprojekt. Här följer några exempel på aktiviteter från skolor och bibliotek där man tagit tillvara olika samordningsmöjligheter och på så sätt kunnat utveckla det läspedagogiska ar- betet: – Bokprat och boksamtal har barnbibliotekarier på folkbiblioteken bjudit in skolklasser för att berätta om nya böcker. Dessa bokprat eller bokpresentationer ger barnen för- förståelse och valmöjligheter. I klassen kan sedan det individuella läsandet följas upp med boksamtal om de böcker man läst. I i blev En bok åt alla ett av flera inslag i en kurs för lärare om barns språk-, läs- och skrivutveckling. Deltagarna i Kloka Ugglan fick lära sig hur man stimulerar barns språkutveck- ling och stödjer deras läsning och skrivning med ut- gångspunkt från skönlitteraturen. Läsgrupper med boksamtal underlättade barnens val av önskebok vid bokhandelsbesöket. Man kan inte övertyga ett barn om att en bok är bra om man ska snegla på baksidestexten, skrev kurssamordnaren. Man måste ha läst boken! Och när man har läst en bra bok vill man berätta om den. – Läs- och skrivsvårigheter I har skolstyrelsen arbetat för att tidigt upptäcka läs- och skrivsvårigheter hos skoleleverna. De kartläggningar som gjorts under- stryker hur viktigt det är med tidiga insatser för att Läsfrämjande är ett lagarbete stödja elever som inte kommit igång med sin läsning. I Bjursåsskolan har man utvecklat lärandemiljön, med bokprat och bokpresentationer, inköp av litteratur, lässtunder, filmvisningar och författarbesök som in- slag. Samverkan med bokhandeln inom En bok åt alla är ett viktigt bidrag till läsmiljön och centralor- tens kulturutbud. –2003 deltog 800 barn i 17 skolor och 40 klasser i lästävlingen i kom- mun. Tävlingen löper som en röd tråd i läsutveck- lingsarbetet under läsåret – en väg att väcka lusten för läsning, göra läsningen attraktiv, lyfta fram läs- ningens betydelse och aktivt arbeta med läsutveck- ling. En bok åt alla knöts till Bokslukaren som en sär- skild uppmuntran för de sex bästa klasserna och två barn från varje övrig deltagande klass. Varje barn i dessa klasser fick vid prisutdelningen på Världsbok- dagen en bokcheck på en bok som eleven själv hade valt. Vid studiebesök i bokhandeln kunde bokchecken bytas mot den valda önskeboken. I deltog hela skolan i En bok åt alla . Insatserna för att stimulera barn och ungdomar till läsning var omfattande: delta i Bokjuryn, bok- cirklar i klasserna och författarbesök. I ett uppskattat samarbete med bokhandeln och presenterade och skola återkom- mande helsidor med recensioner i lokaltidningen. Recensionerna skrevs av skoleleverna i samarbete med bibliotekarien. I i fick eleverna följa bokens väg från författarens idé till den färdiga boken på bokhandelsdisken. Läsfrämjande är ett lagarbete skolan och berättade för eleverna om sina böcker, om hur det är att vara författare, om hur man kan få idéer till berättelser och om sitt arbete fram till ett färdigt manus. Inspirerade av författarbesöket skrev eleverna egna berättelser. Efter bokprat i skolan och på jobbade man vidare med läsning i läsgrupper. När så eleverna genom En bok åt alla fick sina önskeböcker i bokhandeln fick de också höra bokhandlaren berätta om bokens avslutande väg till läsaren. I knöt man ihop erfarenheterna från Ett lä- sande med En bok åt alla. Eleverna i klass 9 på Nyhamnsskolan fick bekanta sig med nordiska för- fattare i svensk översättning och ett par originaltitlar på danska och norska. Konsten att välja bok Det ställs höga krav på böcker som skall kunna bidra till en utvecklad språkförmåga, väcka läslust och en önskan att uppleva god litteratur. Det finns gott om sådana böcker. Spännande och underhållande böcker. Böcker som väcker frågor och pekar på samman- hang. Böcker som speglar historiska villkor och ger en inblick i andra kulturer. Böcker som ger kunskap och väcker drömmar och förhoppningar. Kunskaper om detta rika utbud av möjliga läsupp- levelser är en central faktor i En bok åt alla. Lärare, bibliotekarier, bokhandlare, föräldrar – kort sagt alla vuxna – avgör med sina kunskaper om eleverna skall göra bra bokval. En spännande och stimulerande läs- miljö för barnen förutsätter en mångfald av bokprat, presentationer, samtal, högläsning, cirklar etc. För att det skall fungera måste alla vuxna bemöda sig om att själva läsa böcker. Efter över 100 olika lokala projekt kan vi se att det fungerar. Resultatet är uppmunt- rande, ja direkt imponerande. Listorna över de böcker som ingått i projekten på de olika orterna uppvisar nämligen en överraskande bredd och variation. Det är inte bara de 30–40 bäst- säljarna i tiden utan ett tusental olika titlar som bli- vit önskeböcker. Detta speglar kvalitéerna i de läs- miljöer som påverkar elevernas bokval. På flera håll har man haft stor glädje av de bok- urval som legat till grund för Bokjuryn. Inför varje års omröstning görs en vägledande affisch med 100 för- slag på böcker, 25 för varje åldersgrupp. I flera skolor har man arbetat utifrån dessa urval och barnens öns- kemål om gåvobok har vägletts av dem. Ett annat underlag är bokhandlarnas egna bokcirklar för barn och unga, och de kataloger som presenterar utbudet. I läseklubbar som Låna & Läs och erbjuder bokhandlarna ett lånebibliotek om 40 nya böcker, den sist lästa boken får man behålla. årliga katalog över Barn- och ungdoms- böcker vänder sig till de unga läsarna direkt och ge- nom föräldrar och andra vuxna läsfrämjare. Med sin stora spridning har den blivit ett oumbärligt referens- verk för kvalitetsutgivningen. Att främja läsning kräver engagemang och kunskaper, men det är inte nödvändigt att alltid arbeta på samma sätt. Olika metoder kan var för sig leda till goda re- sultat. Det ligger helt klart en styrka i att många olika krafter deltar i arbetet och att ett myller av vägar prö- vas. Det har stått klart att det måste handla om lagarbete och att alla parter deltar i detta. Samar- betet mellan skolan och kommer i fokus. Lärare och bibliotekarier står närmast till för att göra skolklassens alla barn både läskunniga och läsglada. Bokhandlarna kan bidra på det sätt som visas i En bok åt alla. Det finns ett uppenbart behov av att kraftsamla insatserna på läsområdet. En väg är bildandet av en organisation som planerar och genomför nationella projekt och bidrar till resurser for läskampanjer. En utmärkt förebild är den tyska Stiftung Lesen, där man fått en bred uppslutning från myndigheter, organisa- tioner och företag. I har Foreningen !les vuxit fram som en sådan paraplyorganisation. Bokhandelns engagemang är långsiktigt De svenska bokhandlarna har tagit på sig allt vikti- gare uppgifter i de nätverk som främjar litteratur och läsning. Genom sin kunskap om den lokala miljön bidrar bokhandeln med närservice till skola och bib- liotek – och ett aktivt engagemang för barns och ungdomars läsning. Satsningen på En bok åt alla är ett uttryck för detta. Många bokhandlare har under en följd av år lyft fram barn- och ungdomslitteraturen i kampanjer med lågprisprofil. De har gjort barnböckerna mer tillgäng- liga och därigenom främjat ökat läsande. Till detta kommer effekterna av sänkt bokmoms. Siffror från en större bokhandel i , som också deltagit i En bok åt alla, är en bra illustra- tion. I denna bokhandel ökade den samlade bokför- säljningen med , sedan bokmomsen sänkts till . Med särskilda pris- aktiviteter på barn och ungdomsböcker (rabatt på alla ordinarie priser – även efter momssänk- ningen) ökade försäljningen av barnböcker med , eller uppskattningsvis med 6 000 böcker, det första momssänkningsåret! Och trenden håller i sig. Inriktningen mot barn och ungdomar har således varit framgångsrik och många fler hittar till bokhan- deln efter En bok åt alla. I samma bokhandel har barnboksförsäljningen mer än fördubblats och barnböcker är en av de största varugruppe- rna. Dessa siffror, som är representativa för flera bokhandlar, kan kanske bidra till att förklara en svik- tande utlåning från folkbiblioteken. Momssänkningen har också inneburit att Stiftel- Läsfrämjande är ett lagarbete sens budgetramar räcker till fler projekt på nya orter. Med budgeterat belopp för –2004 blir det tack vare sänkt bokmoms möjligt att inrymma 45 lokala läsprojekt mot 35 föregående år. Det innebär lässtimulans och egna önskeböcker till mer än 6 000 skolelever, 1 500 fler än året innan. Av intresset att döma kan omfattningen förhoppningsvis bli ännu större nästa läsår. Barnbarometern 2002/2003. Chambers, : Böcker inom oss – om boksamtal. Den kulturella välfärden. Svenska folkets kulturvanor 1976–1999 (– ). En bok åt alla – bokhandeln bjuder på läsgodis. Stif- telsen Boken i En bok åt alla – välj din egen önskebok. Ett läsande – Bokprat, barnbokskaravaner och lässtafetter. Kloka Ugglan i . Rapport från ett läs- och skrivutvecklingsprojekt. Rapport års bokutredning. Ordförande, i . kulturchef i kommun och direktör för . En brant prisbacke upp är bruten lämnar en fräck sminkmun efter sig på läsarens själ. Så skrev krönikören . När veckotid- ningsdrottningen sex decennier senare inför sitt föredrag ser fotografen säger hon: – Då ska jag måla läpparna noga. Seminariet på KB om tidskrifterna och momssänkningen började lovande så länge talarna fick spinna kring sina ämnen. Men den efterföljande debatten slog in dörrar som redan stod på vid gavel. Det är väl bra att tidningar och tidskrifter kan säljas till en så billig penning som möjligt och därmed hitta till fler läsare. Om detta fanns ingen oenighet i panelen. Men hur informerar ni era läsare om att momsen faktiskt är sänkt, hetsade moderatorn Hans Sand panelen. Inför den frågan ryckte förläggarordförande in från åhörarplats och förklarade att det knappast var en nyhet att momsen på tidningar varit sänkt sedan ett par års tid. Hur länge kan man infor- visar upp sin baby inför seminariedel- tagarna. mera om det, får man rentav tjata om saken hur länge som helst? har blivit ett billigare läsland. Och vi har aldrig haft så många tidskrifter som . Om momsen inte sänkts hade ett antal tidskrifter gått omkull, för- klarade i panelen, VD för . VD fyllde i och berättade att det aldrig lästs så mycket i detta land och att han såg en ökande läsarskara bland de yngre. sa samma sak. Formen är en viktig förklaring till varför en tidning väljs av många läsare hävdade chefredaktören dessutom. Med stöd av att 130 000 kvinnor till döden köper hennes tidning, som utkommer . Själva moms- sänkningen får henne inte att ligga vaken om nätterna. Inte heller chefredaktören för tidskriften , , kände adrenalinförhöjning av momsen, eftersom stora delar ur hennes sektor inte är berätti- gade till momsregistrering. Våra problem är vår då- liga ekonomi och att nå ut till fler läsare, sa hon. Redaktören för 8 sidor, den lättlästa nyhets- tidningen, , engagerades av frågan av ett enda skäl: billigare läsning uppmuntrar rimligen till mer läsning. Från hans horisont, med biblioteken som fasta prenumeranter, existerar knappast begrepp som priskänslighet. När bokmomsen sänktes begrep inte alla att den sänkta momsen även omfattade tidningar och tidskrifter. –Besked om bokmomsen gick ut via text-TV. I tex- ten stod det att även tidskrifterna omfattades, men det ströks bort. Och dagstidningarna ignorerade hela saken. –Journalister är en extremt magsur kår, fyllde snabbt i. Vi lider av en kollegial frost, sa hon och fortsatte om momsen: –Vi är affärsmän. Vi vore dumma i huvudet om viinte ville höja upplagan. Spelar det någon roll om En brant prisbacke upp är bruten Momsen och gesterna. Överst till vänster Aller- koncernens VD . Till höger om honom, redaktören för 8 sidor, . Till vänster om teckning ses tidskriften chefredaktör och till höger längst ner på sidan Tidskrifters VD . Till väns- ter kommissionens huvudsekreterare som provocerar paneldeltagarna. ...tror att läsning gör dig till mer människa, om än inte bättre.Helene Hafstrand Kolås beskriver en steppande dansmus avtryck på papper... En brant prisbacke upp är bruten tidningen är två eller tre kro- nor billigare? Ja, det gör det. För i mataffären står kvinnor och tänker, räcker pengarna till en chipspåse också? tog sista ordet i debatten och formule- rade den sänkta momsens stora påverkan: – Den har etablerat en ny nivå i låginflationssamhället. Den branta prisbacken uppåt är bruten. Seminariet hölls , inför julstöket. Hafstrand Kolås var först ut bland föredragshållarna, sedan kommissionens ordförande öppnat mötet. tema var prisernas betydelse för våra val av tidningar och första papperet i overheaden kommenterade hon själv: – Det ser ut som en japansk dansmus som man släppt fri på papperet efter att först ha doppat musens fötter i bläck. Med andra ord: ingen forskare kan på ett enkelt sätt förklara varför priset på en viss tidning har bety- delse för sin köpare och läsare. Exempelvis kan man allra minst begripa varför något man kallar hög- kvalitativa damtidningar får kosta mer i än . När tyskorna lägger dryga femtilappen för sin månadstidning betalar den svenska kvinnan inte , berättade bland annat. Framför allt riktade hon sig mot tidnings- marknaderna i , , och . forskar i ämnet mass- medieekonomi vid . Priset ser hon aldrig på som enskild variabel. Priset på varje tidning eller tidskrift samverkar med flera faktorer i det samhälle den verkar i. Vi brukar tala om fyra P:n, sa hon. Det innebär att pris, produkt, plats och periodicitet är fyra variabler som hårt hänger samman med varandra. Därför är det svårt att som massmedial forskare slå fast prisets betydelse. Förklaringsmodellen blir till en steppande dansmus. Hon berättade att prenumererade hem- och trädgårdsmagasin, som det finns 15 olika tidningar av, liksom bil- och motorcykelmagasin, 11 olika tid- ningar, håller sig med högre annonspriser, att prenumeranterna på hem och trädgård är av mer tro- gen sort, medan bil och mc-entusiasterna köper fler lösnummer. Nätet har på många vis omformat landskapet för tidningsutgivning. Många trädgårdstidningar styrs i sitt innehåll av engagerade läsare som tipsar och de- batterar. kan engagemanget slå över i person- angrepp och invektiv. var tvungna att stänga sin sajt en period eftersom debattläget blivit alltför hätskt, berättade . , doktorand vid litteraturveten- skapliga institutionen , tog sedan över som föredragande läsarnörd. Vad läser man? Och hur förhåller man sig till det man läser? Jag är inte övertygad om att man blir en bättre människa om man läser, sa han. Däremot är han övertygad om att läsningen av tidskriften är inkörsporten till mer läs- ning i största allmänhet. Och mer läsning ger mer män- niska. Den engagerade tid- skriften skapar bryggor mellan exempelvis nätet och boken och han räknade upp massor av exempel på tidskrifter långt ifrån sminkfräcka (i förgrunden) smälter seminariedagens kloka ord. Förläggarordförande , mellan bokpriskommissionärerna , var aktiv från läktarplats under seminariet. På bilden här ovan sam- talar ordförande med från under en paus. Tidskrifter med folkbildarambition eller se-värl- den-med-nya-ögon-perspektiv. Ur den sovjetiska tidskriftsfloran kände han sig tvungen att etsa fast ett namn på svarta tavlan; SSSR na Strojke, en fantas- tiskt vacker propagandatidskrift om livskvalitet.