sou · GSB324d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Det kan tillfogas att man inom EU-institutionerna nu överväger att införa ett s.k. pre-school allowance, som skall läggas ovanpå det nuvarande barntillägget. Det är av grundläggande betydelse för utlandsvillkorssystemet att de utsända under utlandsstationering skall kunna erbjudas samma villkor som i för barnens skolgång liksom för för- skoleverksamhet och barnstillsyn. Denna princip har vad gäller skolkostnaderna – skolavgifterna m.m. – gällt . Prin- cipen bör enligt utredningen även gälla avgifter för förskola el. dyl. på aktuella orter i utlandet. Statens utsända skall inte särbehandlas ekonomiskt jämfört med svenskar boende i i det här av- seendet. Detta är också en fråga om barnens trygghet. Utredningen vill vidare peka på att i sitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) föreslagit att utländska diplomatbarn i skall omfattas av rätten till förskola, familjedaghem och fritidshem på samma sätt som barn bosatta i landet och att denna rätt införs i skollagen. Kommittén har även föreslagit finansieringsformer. Även detta talar för att barnen till utsända från skall behandlas enligt mot- svarande principer. Enligt utredningens uppfattning bör de utsända få ersättning för avgifter i förskoleverksamhet på stationeringsorten för sina barn fr.o.m. att dessa uppnått ålder inom samma ramar som gäller för barn bosatta i i allmänhet. Utredningen anser vidare att de utsända skall få ersättning för avgifter för små barn i åldern 1–för barntillsyn i former som motsvarar svenska familjedaghem/öppen förskola (i dagligt tal dagis), fritidshem eller i de andra former som kan vara aktuella på stationeringsorten. Enligt utredningens mening bör kostnaderna för avgifterna i fråga – i den mån de överstiger de normala kostnaderna i , dvs. maxtaxan – betalas direkt av arbetsgivaren, på samma sätt som skolkostnaderna regleras . Kostnaderna för att ha barn i förskolan, och gymnasieskolan är privata levnadskostnader. Det behövs därför ett uttryckligt undantag från beskattning. När det gäller avgifter för barns skolgång i grundskola, gymnasieskola eller liknande utom- lands finns redan ett undantag i 11 kap. 21 a § IL. Detta skall bestå. Utredningen föreslår därutöver att avgifter för förskoleverksamhet eller barntillsyn – som ersättes av arbetsgivaren – inte skall tas upp till beskattning hos den utsände, till den del avgifterna överstiger de normalt tillämpade avgifterna i den kommunala förskoleverk- samheten i . Samma princip bör gälla för kostnader för skolbarnomsorg. En bestämmelse om detta bör tas in i den föreslagna 11 kap. 21 IL. tillämpar kommunerna i praktiken oftast avgifter på de nivåer som berättigar till statsbidrag enligt bestämmelserna om maxtaxan. Det kan dock inte uteslutas att kommunerna tar ut högre avgifter eller att systemet ändras. Utredningen anser därför att det inte är lämpligt att knyta skattebestämmelsen till de faktiska belopp som maxtaxan uppgår till. I U-ALFA finns detaljerade bestämmelser om de närmare förut- sättningarna för ersättning för skolkostnader. Det får förutsättas att arbetsgivaren utfärdar de föreskrifter som behövs vad gäller ersättning för skol- och förskolekostnader i ett nytt system. Utredningen anser att det nuvarande systemet med av arbets- givaren betald skolgång upp t.o.m. gymnasienivå (utbildnings- ersättning) och vissa betalda resor i samband med att utbildning börjar eller avslutas samt resor så att barnet kan träffa sina föräldrar (barnreseersättning) är rimligt och omfattningen i huvudsak väl avvägd. Dessa ersättningar, som avser faktiska utgifter, bör kunna hanteras på ett likartat sätt i ett nytt utlandsvillkorssystem och förmånerna bör även i fortsättningen vara skattefria. Villkoren för rätt till föräldraledighet och föräldrapenning i samband med utlandsstationering beskrivs i avsnitt 10.4.6. Här tar utredningen först upp frågan om föräldrapenning efter hemkoms- ten till för en medföljare som haft sjukpenning eller föräldrapenning på garantinivån under utlandsvistelsen, men som haft en sjukpenning över garantinivån . Genom utred- ningens förslag (se kap. 8) att medföljare till statsanställda som stationeras utomlands skall åtnjuta s.k. SGI-skydd kommer den medföljande föräldern att vid återkomsten få rätt till föräldra- penning över garantinivån, baserad på den sjukpenninggrundande inkomsten vid utresan. Enligt UtN:s bestämmelser gäller att utlandstillägget reduceras efter 60 dagars föräldraledighet under pågående utlands- stationering. Enligt utredningen är detta en fråga för parterna. UD som arbetsgivare har i en policy bl.a. bestämt att föräldra- ledighet kan tas ut av en utsänd per barn under pågående utlandsstationering. Enligt utredningens mening ger UD:s riktlinjer i detta hänseende uttryck för en rimlig avväg- ning av verksamhetens krav mot intresset att så långt möjligt inom ramen för lagstiftningen bereda utsända föräldrar möjlighet att ta ut föräldraledighet enligt egen önskan. Man måste här ta hänsyn till att riktlinjerna endast berör frågan om hur lång föräldraledighet som kan tas ut på stationeringsorten – föräldern har alltid möjlig- het att ta ut längre ledighet efter en förflyttning till . De svenska beskickningarna har i de flesta fall bara ett fåtal utsända och detta ställer stora krav på deltagande i verksamheten. Det kan också i en del fall vara svårt att lösa vikariefrågorna. Utredningens förslag att slopa skattefriheten för barntilläggen och införa direktreglering av kostnaderna för förskolekostnader kom- mer enligt utredningen knappast att medföra någon mera påtagligt ökad administrativ belastning för och Sida eller andra berörda arbetsgivare. Enligt utredningen kan det finnas anledning att i samband med övergången till ett nytt system se över det nuvarande detaljerade regelverket i syfte att förenkla. uppstår ibland diskussioner om exempelvis vissa kostnader som har samband med skolgången skall anses täckta redan genom barntillägget eller inte. I och med att barntillägget tas bort bör arbetsgivarens möjligheter öka att agera på ett mer flexibelt och situationsanpassat sätt vad gäller de kostnader som uppstår för skola eller förskola. De ekonomiska konsekvenserna behandlas i kap. 19. Arbetstagare med stationering utomlands har i vissa fall rätt till barnförmåner enligt reglerna i 3 kap. avsnitt A 12–27 §§ U-ALFA. Barnet kan vara arbetstagarens eget, fosterbarn, adoptivbarn eller barn som mottagits i adoptionssyfte. Barnförmåner kan ges även för styvbarn och för barn till en person som arbetstagaren samman- bor med. Enligt U-ALFA består barnförmånerna av: utbildningsersättning (ersättning för kostnader för barns utbild- ning) barnreseersättning (ersättning för kostnader för barns resor). Villkoren för de olika typerna av barnförmåner varierar med hän- syn till arbetstagarens försörjningsplikt, barnets eventuella inkomst av eget arbete samt vårdnadsförhållandena. Barnförmåner erhålles normalt endast av en av föräldrarna även om båda två är anställda enligt U-ALFA. kan dock medge att barntillägg för merkostnader för kontakter m.m. (på aktuell mini- minivå för barntillägg) erhålls av den utlandsstationerade förälder som inte bor tillsammans med barnet. Detta kan t.ex. tillämpas i skilsmässosituationer. Arbetstagaren skall enligt 1 kap. 3 § U-ALFA hålla sin hemma- myndighet/löneutbetalande myndighet underrättad om förhållande som kan ha betydelse för bedömning av rätten till barnförmåner eller för prövning av förmånens storlek. Exempel på sådana för- hållanden kan vara barnets vistelseort, barnets inkomst av eget arbete, ändrade vårdnadsförhållanden m.m. proposition (prop. 1963:75, s. 133) anförde departe- mentschefen att barnbidragen – som barntilläggen då benämndes – skulle sätta utlandstjänstemännen i tillfälle att utan alltför stora ekonomiska uppoffringar möta de merkostnader för barnen som är en följd av utlandsstationeringen. ansåg enligt propositionen (s. 105–106) att utgångspunkten inte bara skulle vara att barnbidragen utgjorde en kompensation för merkostnader utan också skulle medge vidmakthållande av avsedd standard för en barnfamilj på en viss utländsk ort vid jämförelse med gift tjänste- man utan barn på samma ort. Nämnden föreslog därför att utlands- tjänstemännens kostnader för barn, som vistas hos föräldrarna utomlands, skulle beaktas genom ett i totallönen ingående barn- bidrag, utgörande en procentuell andel av utlandslönen eller del därav. Nämnden föreslog vidare att barnbidragen borde beräknas efter samma grunder för alla berörda tjänstemän, oavsett lönegrad. För barn som vistades i föreslogs ett i kronor bestämt barn- bidrag. Avvägningen av barnbidragens storlek borde enligt för- slaget utgå från att allmänt barnbidrag utgick för barnen i fråga. Denna samordning innebar att en höjning av det allmänna barn- bidraget skulle medföra en sänkning av utlandslönen. Departements- chefen tillstyrkte förslagen. Barntillägget är kopplat till medföljandetillägget i mkg 2 och därmed lika för alla utsända oavsett ställning på den aktuella stationeringsorten. Barntillägg utgår för barn . Syftet med barntillägget beskrivs inte i U-ALFA eller i UtN:s föreskrifter. Syftet får dock antas vara att täcka allmänna mer- kostnader för medföljande barn. Bland kostnaderna för barnen intar självfallet avgifter för barnens skolgång och tillsynen av de små barnen – som i är helt eller delvis avgiftsfria – den dominerande rollen. Det är värt att notera att de utsända är berättigade till allmänt barnbidrag för de barn de har vårdnaden om enligt de regler i socialförsäkringen som gäller för detta. skedde en sam- ordning mellan barntilläggen och barnbidragen så att en höjning av barnbidragen medförde en sänkning av barntilläggen. Denna sam- ordning togs bort 1979. Motivet för att samordningen avskaffades har utredningen inte kunnat klarlägga. Allmänna villkor för barntillägg Enligt UtN:s föreskrifter kan barntillägg utgå för arbetstagarens eget barn, för makes barn då maken är medföljande samt för makes barn om vilket denne har hela vårdnaden eller har haft hela vård- naden före barnets myndighetsdag förutsatt att arbetstagaren har bott tillsammans med barnet eller har barn tillsammans med maken (dvs. arbetstagaren är enligt lag underhållsskyldig gent- emot barnet). Med begreppet make avses även maka, registrerad partner eller sammanboende enligt definitionerna i 1 kap. 2 § U- ALFA. Barntillägget behålls under en semesterledighet som tas ut under vissa angivna förutsättningar i samband med utlandsstationering. När arbetstagaren i övrigt är ledig får barntillägget behållas helt eller delvis endast om arbetsgivaren medger det. Om arbetsgivaren i visst fall anser att det finns särskilda skäl för det, får arbetsgivaren besluta att barntillägg skall utges även om detta inte följer av tillämpliga bestämmelser. Barntillägg utgår med lägst /mån för varje barn. I flertalet fall utgår dock högre barntillägg enligt de bestämmelser som redovisas i det följande. Högre belopp förutsätter att barnet inte är själv- försörjande. Ett barn anses vara självförsörjande om dess inkomster lägst motsvarar ungdomslönen inom . För medföljande barn, dvs. barn som stadigvarande vistas hos arbetstagaren på stationeringsorten, utbetalas s.k. medföljande- barntillägg. UtN meddelar de aktuella beloppen till resp. anställ- ningsmyndighet. För ett omyndigt barn som maken och arbets- tagaren har gemensam vårdnad om utbetalas medföljandebarn- tillägg oavsett hur länge barnet vistas hos arbetstagaren. För tid barnet vistas på annan ort än stationeringsorten utbetalas minimi- beloppet, f.n. /mån. Medföljandebarntillägg består av två delbelopp; ett grundbelopp plus lika många tilläggsbelopp som antal medföljande barn. Grundbeloppet motsvarar - för en ensamstående förälder plus - av medföljandetillägget i merkostnadsgrupp 2 (oavsett den anställdes egen inplacering i mkg). Ett tilläggsbelopp motsvarar av medföljandetillägget i mkg 2. Nedan visas ett exempel på framräkning av barntillägg. Stationeringsort , ett par med tre medföljande barn: Grundbelopp (6164 x ) = 3 tillägg á (6164 x ) 2774 = Vad som gäller beträffande barntillägg för icke-medföljande barn framgår av UtN:s särskilda barnförmånscirkulär (UtN 6:2001). I cirkuläret redovisas i detalj, närmast i katalogform, vilka förutsätt- ningar som gäller och vilka ersättningar som kan utgå. För icke medföljande barn som arbetstagaren och/eller maken har hela vårdnaden om (eller har haft hela vårdnaden om närmast före barnets myndighetsdag) utbetalas följande: Icke-internatbarn som bor i eller i hemlandet utan att bo hos förälder och utan att arbetstagarens make bor i eller i hemlandet: Första barnet /mån, Övriga barn (per barn) /mån. Första barn som bor i /hemlandet hos arbetstagarens make: Varje ytterligare barn som bor hos maken /mån. Internatbarn som utbildningsersättning utgår för oavsett vistelse- land samt barn som gör sin värnplikt: För inackorderat barn, som vistas i annat land än /hem- landet, utgår, om utbildningsersättning erhålls för barnet, belopp som motsvarar medföljandebarntilläggets högsta grundbelopp plus tilläggsbelopp för vistelselandet. De tider för vilka barntilläggen skall utbetalas beräknas med hänsyn till bl.a. var barnen vistas och barnens skolgång. För skolbarn fastställs beloppet med hänsyn till skolgången och ändras inte under skollov oavsett var barnet vistas då. Barnet betraktas som skolbarn fr.o.m. månaden för första skol- starten t.o.m. för gymnasiestudier. För barn som inte börjat skolan finns särskilda föreskrifter. Reduktion av barntillägget i vissa fall Eventuella inackorderingsbidrag och/eller hemreseersättningar enligt studiestödsförordningen förutsätts bli överförda till den myndighet som betalar barnförmånerna. I annat fall reduceras dessa. Enligt 1 kap. 3 § U-ALFA har arbetstagaren uppgiftsskyldighet om sådana förhållanden. 10.4.2Maxtaxa och allmän förskola 1999/2000:129 föreslog regeringen ett stegvist införande av allmän förskola, förskoleverksamhet för barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga samt maxtaxa, dvs. en viss högsta avgift inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. För- skolan skulle göras tillgänglig för alla barn i åldern , omfatta minst och vara avgiftsfri. Förskole- verksamhet för barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga skulle omfatta minst eller och gälla barn i åldern med . Enligt propositionen skulle statsbidrag lämnas till kommuner som tillämpar en maxtaxa. För att statsbidrag skulle lämnas fick avgiften i förskoleverksamheten vara högst tre, två resp. en procent av hushållets inkomst för första, andra resp. tredje Avgiften fick dock inte överstiga för första barnet, för andra och för tredje barnet. I skolbarnsomsorgen skulle avgiften vara högst två, en resp. en procent av hushållets inkomst för första, andra resp. tredje barnet. Avgiften fick dock inte överstiga för första barnet och för andra resp. tredje barnet i familjen. I ingetdera fallet skulle någon avgift tas ut från och med fjärde barnet i hushållet. Införandet föreslogs ske för arbetslösas barns rätt till förskoleverk- samhet, för maxtaxan och föräldraledigas barns rätt till förskoleverksamhet samt för allmän förskola för fyra- och femåringar. I utbildningsutskottets betänkande (2000/01:UbU5, rskr 2001/01:46) ställde sig utskottets majoritet bakom regeringens förslag på samtliga punkter. Regeringen intog bestämmelser om maxtaxa m.m. i förordningen (2001:160)1 om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarnomsorg. 10.4.3Ersättning för kostnader för barns utbildning I det följande beskriver utredningen översiktligt de mycket detal- jerade bestämmelserna om utbildningsersättning i U-ALFA och UtN:s cirkulär. Utbildningsersättning skall enligt huvudregeln i U-ALFA täcka skäliga kostnader för att ge barnet fri utbildning upp t.o.m. gymnasienivå motsvarande de möjligheter till fri utbildning som finns i . Grundprincipen för utbildningsersättningen är att skolvalet skall vara fritt. Det förutsätts att skola väljs med hänsyn till barnets bästa men att man härvid undviker onödigt dyra under- visningsalternativ. Om arbetsgivaren i visst fall anser att det finns särskilda skäl för det, får arbetsgivaren besluta att utbildnings- ersättning skall utges även om detta inte följer av tillämpliga bestämmelser. Kostnader för yrkesutbildning som inte tillhandahålls inom svensk gymnasieskola eller för utbildning som i sin helhet ligger på eftergymnasial nivå ersätts inte. Ersättning kan enligt UtN:s föreskrifter erhållas för den obligatoriska skolundervisningen, för eventuell extra undervisning eller för studier utan skolgång. 1 Ändrad genom förordning 2002:54. För rätt till utbildningsersättning för studier på stationerings- orten krävs enligt UtN:s föreskrifter normalt att barnet vistas på orten . Ersättning betalas enligt avtalet fr.o.m. den månad då barnet börjar utbildningen, dock tidigast från det läsår under vilket barnet uppnår ålder och längst till ut- gången av det läsår då barnet fyller . Vid omstationering till erhålls ersättning t.o.m. det läsår då omstationering sker förutsatt att barnet inte byter skola. Då barnet endast har kvar i grundskola eller gymnasium betalas ersättning även , förutsatt att barnet inte byter skola. Då barnet fortsätter att gå i svensk internatskola under arbets- tagarens Sverigestationering medges utbildningsersättning förutsatt att anställningsmyndigheten förutser arbetstagarens återstatione- ring utomlands under barnets skolperiod samt att skolbyte för barnet skulle vara direkt olämpligt för barnets skolgång. Denna bestämmelse utgör ett av flera exempel på relativt kom- plexa bedömningar och prognoser som enligt UtN:s cirkulär ankommer på arbetsgivaren att göra i samband med beslut om utbildningsersättning. Den huvudsakliga/obligatoriska skolundervisningen Utbildningsersättning för den huvudsakliga/obligatoriska skol- undervisningen erhålls enligt UtN:s föreskrifter för: I.svensk internatskola förutsatt att inte barnets föräldrar stadigvarande vistas i . II.skola på stationeringsorten förutsatt att inte uppenbart onödigt dyr skola har valts. Här inkluderas i förekommande fall på amerikanskt college när barnet tidigare gått i amerikanskt skolsystem och inte erhållit svensk gymnasie- kompetens. För vissa större orter (f.n. , , , , , , och ) fastställer UtN s.k. normskolor. Normskolans kostnad anger tak för ersättning då annan dyrare skola valts på respektive ort. III.skola i stationeringslandet utanför stationeringsorten eller i tredje land förutsatt att inte anställningsmyndigheten finner skolvalet oskäligt. Härvid gäller att ersättning erhålls för faktiska kostnader, dock totalt högst med för ett läsår på grundskolenivå resp. för ett läsår på gym- nasienivå (/2003) inkl. ersättning för ev. extra utbildning. Ersättning enligt punkterna I och II erhålls enligt UtN för de faktiska kostnaderna enligt nedan: terminsavgifter (inkl. mat- och boendekostnad på internat), obligatoriska anmälnings-/inskrivningsavgifter som inte avräk- nas på terminsavgifter eller återfås, obligatoriska läromedel, undersökning av skolläkare och läkar- intyg, obligatorisk skolförsäkring, obligatoriska idrottsaktivi- teter m.m., enligt specificerad och av skolan vidimerad faktura, dagliga resor till och från skolan med skolbuss eller allmänna kommunikationsmedel (inte individuella taxifärder), nationella kunskapstester under sista läsåret i amerikansk skola som är obligatoriska för fortsatt utbildning på college förutsatt att rätt föreligger till ersättning för college, samt högst fem ansökningar till college för elever i amerikanskt skol- system förutsatt att rätt föreligger till ersättning för college. För obligatoriska sport- och skolresor utbetalas ersättning mot- svarande av faktisk kostnad – exkl. fickpengar – dock högst per barn och resa. Kostnaden skall vara styrkt med av skolan vidimerad faktura. Belopp ersätts inte. Utbildningsersättning för extra undervisning erhålls enligt UtN:s föreskrifter för kostnader för extra undervisning i skolspråk och kostnader för stödundervisning. Utbildningsersättning erhålls enligt UtN:s föreskrifter för studier utan skolgång (brevskola/självstudier) förutsatt att barnet är medföljande och möjlighet till acceptabel reguljär skolgång saknas på stationeringsorten, samt att det finns en planerad skolgång som föräldrarna svarar för att barnet följer (skall styrkas på lämpligt sätt). Ersättningen motsvarar bl.a. faktiska kostnader för skolböcker och eventuella kursavgifter. Icke ersättningsbara kostnader för utbildning För följande typer av kostnader medges enligt UtN:s föreskrifter inte utbildningsersättning: skolmåltider vid externatskola, skoldräkt, extra undervisning med syfte att erhålla överbetyg, fickpengar, avgift till skolföre- ning, bibliotek, skolfester eller icke-obligatoriska sport- och skolresor, utbildning som inte är avsedd att ge avancemang i svenskt skol- system (t.ex. som utbytesstudent i ). 10.4.4Ersättning för kostnader för barns resor Den utsände får barnreseersättning enligt huvudregeln i U-ALFA för barnets resa för att börja utbildning och efter avslutad utbild- ning samt för barnets resor för att besöka förälder två gånger för varje tolvmånadersperiod eller en gång för en sexmånadersperiod (barnbesöksresa). Ersättning för barnets resa då utbildningen börjar eller har slutat utbetalas endast för barn som arbetstagaren har vårdnaden om. Ersättning utbetalas enligt UtN:s föreskrifter för enkel resa då barn byter permanent vistelseort. Härvid ersätts även faktisk kostnad för flygfrakt motsvarande högst flyttgods i samband med resan. Förmånen kan endast utnyttjas en gång per barn och statio- neringsperiod. För resa för att börja eller avsluta studier utbetalas ersättning endast om utbildningsersättning beviljats. att börja utbildning ersätts även i förekommande fall resa tur och retur för vårdnadshavare som följer med barn . Ersättning för barnbesöksresa syftar till att barnen och förälder skall kunna träffas minst . Kvalifikationstiden för barnbesöksresa börjar förälder och barn skiljs åt. Med förälder avses här även sådan förälder i arbetstagarens familj som är adoptivförälder, fosterförälder, styvförälder och med för- älder sammanboende person som likställs med make vid tillämp- ningen av U-ALFA. Även då barn har inkomst eller arbetstagaren inte har vårdnaden ersätts barnets resa för besök hos förälder. Ersättning för barnbesöksresa fastställs med syftet att täcka de resemerkostnader som uppkommer p.g.a. utlandsstationeringen då barn skall besöka förälder. Beloppet fastställs därför enligt följande: för ett i boende barns resa till en förälder på station- eringsorten och åter: för ett på stationeringsorten boende barns besöksresa till en förälder i eller i tredje land och åter: Högst resekostnaden för resa till och åter. för ett i tredje land boende barns besöksresa till en förälder på stationeringsorten eller i : Högst kostnaden för resa mellan och stationerings- orten respektive mellan stationeringsorten och . Ersättning utbetalas även för skäliga övernattningskostnader under resa inkl. för en ledsagande flygvärdinna eller annan vuxen, då barn reser utan annan tillsyn (ett sådant arrangemang är obligatoriskt). Med skäliga övernattningskostnader avses enligt UtN:s praxis endast övernattning under resa till och från , , , och . Barnets besöksresa kan bytas till en resa för förälder i omvänd riktning. Med förälder avses enligt UtN här även frånskild förälder. Den utsände kan få förskott på barnreseersättningarna. 10.4.5Rätt till utbildning i för barn till beskicknings- personal har i sitt betänkande SOU 2002:121 behandlat frågan om lika rätt för barn till beskickningsmedlemmar från länder utanför EU till förskoleverksamhet, barnomsorg och utbildning som övriga barn och ungdomar i samt beräknat kostna- derna och föreslagit finansieringsformer för detta. Kommittén anför i betänkandet (s.