sou · GSB375d2 · 2005-01-01 00:00:00 — hade undertecknat konvention om insiderhan- del, vars uppgift är att skapa ett ömsesidigt utbyte av information mel- lan de anslutna staterna för att möjliggöra en effektiv övervakning av värdepappersmarknaderna.46 I samband med att insiderlagen infördes gjordes också en änd- ring i 8 kap. 5 § sekretesslagen. I detta lagrum regleras dels sekre- tess i statlig myndighetsverksamhet som består i tillståndsgivning eller tillsyn med avseende på bank- och kreditväsendet, värdepappers- marknaden eller försäkringsväsendet, dels sekretess i ärenden hos statlig myndighet om innehav av vissa aktier och andelar i bank- och värdepappersbolag m.m. Bestämmelserna kan vara tillämpliga på uppgifter om såväl affärs- och driftförhållanden som personliga och ekonomiska förhållanden. Sekretessen är antingen absolut eller förenad med ett rakt skaderekvisit. Ändringen bestod i att det in- 1989/90:SkU17 s. 57 1990/91:41 s. 37 Särskilda sekretessåtgärder på grund av internationella avtal fördes en bestämmelse om möjlighet till absolut sekretess i nämnda verksamheter för alla uppgifter om enskildas affärs- eller driftför- hållanden eller personliga eller ekonomiska förhållanden som har lämnats från utlandet till med stöd av ett av god- känt internationellt avtal.47 Dessutom får sådana uppgifter inte läm- nas till andra myndigheter med stöd av 14 kap. 1–3 §§ sekretesslagen om det skulle strida mot avtalet. I förarbetena konstaterades att vid sidan av den ovan nämnda även hade ingått överenskom- melser om internationellt samarbete med bl.a. de nordiska länderna och att t.ex. Bankinspektionens möjlighet till informationsutbyte med andra länders tillsynsmyndigheter är en förutsättning för att på ett effektivt sätt skall kunna delta i internationellt till- synsarbete.48 En viktig fråga var då svenska myndigheters möjlighet att garantera att handlingar och uppgifter som erhålls från utlandet får samma sekretesskydd i som hos den utländska myndig- heten, något som är ett krav enligt vissa internationella överens- kommelser på området. Regeringen ansåg att det fanns mycket starka skäl för att på insiderområdet införa en reglering motsvaran- de den som finns på beskattningsområdet.49 gäller den nämnda sekretessen till följd av interna- avtal även hos – i den mån regeringen föreskriver det – om inspektionen från utlandet har fått uppgifter enligt annat avtal än sådant som har godkänt.50 Med detta avses i första hand sådana avtal som själv ingår med stöd av bemyndigande enligt 10 kap. 3 § regeringsformen.51 Anledningen till att bestämmelsen infördes angavs vara att handeln med värdepapper blir allt mer internationell och att Finansinspek- tionens möjligheter att utöva tillsyn över värdepappersmarknaden därför måste regleras så att hänsyn tas till vad som händer utom- lands. En effektiv tillsyn ansågs förutsätta ett utökat och väl funge- rande samarbete och informationsutbyte med tillsynsorgan i andra länder.52 För att inte utestängas från möjligheterna att erhålla viktig information från andra länder, ansåg regeringen att man måste be- akta att flertalet länder har strängare sekretessregler än de svenska. Regeringen uttalade i det sammanhanget att det kan inte anses 1990/91:42 s. 70 s. 68 och 70 f 50SFS 1992:548 (föreskrifter av regeringen finns i 1 c § sekretessförordningen) 1991/92:113 s. 214 Särskilda sekretessåtgärder på grund av internationella avtal rubba den svenska offentlighetsprincipen eller stå i strid med något annat väsentligt svenskt intresse, om uppgifter som finns i ett annat land och där inte är tillgängliga för allmänheten inte heller blir offent- liga här i landet om de som ett led i ett tillsynsarbete lämnas till svensk myndighet.53 6.4.5Statlig verksamhet med utredning och tillsyn m.m. avseende näringslivet (8 kap. 6 §) När trädde 1994 blev ca 1 500 EG-rättsakter tillämpliga i Sverige.54 Inom ett flertal gemenskapsrättsliga områden kom därigenom att ingå i ett omfattande internationellt samarbete som bl.a. innefattar krav på informationsutbyte mellan medlemsländerna. En av de viktigare frågorna var anpass- ning till de EG-rättsliga reglerna på konkurrensområdet, inte minst i sekretesshänseende.55 Inom konkurrensområdet finns ett flertal EG-rättsliga bestäm- melser om sekretess för information som utbyts mellan medlems- länderna.56 I bestämmelserna föreskrivs att tillsynsorganen och de- ras tjänstemän inte skall avslöja uppgifter som de har inhämtat med stöd av och som är av sådant slag att de omfattas av sekretess. Informationen får inte heller användas för andra ändamål än vad den inhämtats för.57 Dessa regler innebär att berörda avtals- parter skall respektera den sekretess som kan förekomma hos andra stater och organ och som därför kan gälla för uppgifter som man får från t.ex. en utländsk myndighet, även om uppgiften inte skulle omfattas av sekretess enligt den mottagande statens nationella lag- stiftning.58 I regleras den nationella sekretessen till skydd för enskil- das intressen inom bl.a. jordbruks-, konsument- och konkurrens- området genom bestämmelserna i 8 kap. 6 § sekretesslagen. Av be- stämmelsen framgår att sekretess gäller – i den utsträckning reger- ingen föreskriver det – i statlig myndighets verksamhet som består i utredning, planering, prisreglering, tillståndsgivning, tillsyn eller stödverksamhet med avseende på produktion, handel, transport- 1992/93:120 s. 11 f 1992/93:120 s. 14 f Särskilda sekretessåtgärder på grund av internationella avtal verksamhet eller näringslivet i övrigt. För uppgifter om enskildas affärs- eller driftförhållande gäller sekretess med ett rakt skaderek- visit, medan uppgifter om personliga eller ekonomiska förhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet skyddas av absolut sekretess. För nationella verksamhet finns numera särskilda bestämmelser till skydd för enskildas intressen i 8 kap. 4 § sekre- tesslagen.59 I och med de förpliktelser i informations- och sekretesshänseen- de som åtog sin genom ansåg regeringen att sekretesslagen måste ändras och fann att inget annat än absolut sekretess kan komma i fråga för att skall kunna uppfylla de krav som följer av avtalet.60 Regeringen anförde i detta samman- hang också att det på grund av de avtalsreglerade sekretesskraven var nödvändigt att begränsa möjligheterna till uppgiftsutbyte mel- lan svenska myndigheter, om ett sådant utbyte skulle strida mot ett internationellt avtal. delade regeringens uppfattning och uttalade att det är självklart att skall uppfylla de sekretess- åtaganden som följer av , men att anpassningen måste ske på ett sätt som är förenligt med offentlighetsprincipen.61 Den sekretessbestämmelse som infördes genom ändringen i 8 kap. 6 § sekretesslagen hade som utgångspunkt den lagstiftnings- modell som tidigare införts på bl.a. beskattningsområdet (jfr av- snitt 6.4.2). Sekretess gäller i myndighets utrednings- och tillsynsverksamhet på bl.a. jordbruks-, konsument- och kon- kurrensområdet för uppgift om enskildas ekonomiska eller person- liga förhållanden som en myndighet förfogar över på grund av ett av godkänt avtal med en främmande stat eller med en mellanfolklig organisation. De sekretessbrytande bestämmelserna i 14 kap. 1–3 §§ avseende uppgiftsutbyte mellan svenska myndigheter sekretesslagen får inte heller tillämpas i strid med ett sådant inter- nationellt avtal. Regeringen ansåg att det var tillräckligt att begränsa det särskilda sekretesskyddet till att endast gälla uppgifter om en- skildas personliga eller ekonomiska förhållanden, bl.a. eftersom myndigheternas egen tillsynsverksamhet redan skyddades av sekre- tessbestämmelser i 4 kap. sekretesslagen.62 59Paragrafen införd genom SFS 2000:89 (ytterligare särskilda bestämmelser om sekretess i verksamhet finns i 4 kap. 4 och 5 §§ samt i 9 kap. 27 § sekretesslagen) 1992/93:KU11 s. 7 1992/93:120 s. 18 Särskilda sekretessåtgärder på grund av internationella avtal Innan denna ändring av 8 kap. 6 § sekretesslagen genomfördes var meddelarfriheten inskränkt genom kvalificerad tystnadsplikt för uppgifter om ekonomiska och personliga förhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet. Regeringen ansåg att det inte fanns någon anledning att behandla uppgifter som har in- hämtats med stöd av ett internationellt avtal på annat sätt än in- hemska uppgifter.63 Kvalificerad tystnadsplikt gäller därför enligt 16 kap. 1 § sekretesslagen för sådana uppgifter som omfattas av sek- retess enligt 8 kap. 6 § andra stycket. När blev medlem i EU uttalade regeringen att den viktigaste gruppen av EG-rättsliga bestämmelser om tyst- nadsplikt är sådana som avser gemenskapsrättens kontrollmeka- nismer, t.ex. inom konkurrensområdet.64 EU-medlemskapet föran- ledde emellertid inte några ändringar av den året innan införda be- stämmelsen i 8 kap. 6 § sekretesslagen om sekretess på grund av internationella avtal. Det område som skyddas av den bestämmel- sen är således omfattande och regeln utgör en av de viktigare för att skall kunna uppfylla sina åtaganden om sekretess m.m. vid informationsutbyte med anledning av EU-medlemskapet. kan också 4 kap. 5 § sekretesslagen vara tillämplig i Konkurrens- verkets verksamhet vid internationellt samarbete (se avsnitt 6.4.10). 6.4.6Insättningsgarantinämndens verksamhet (8 kap. 24 §) Med anledning av ett EG-direktiv – vars syfte var att stärka kon- sumentskyddet – införde ett särskilt system för in- sättningsgaranti. Garantin omfattar de banker och värdepappers- bolag som har tillstånd att ta emot kunders pengar på konton. Verk- samheten sköts numera av (tidigare ). Regeringen konstaterade att någon sekretess motsva- rande den som enligt 8 kap. 5 § sekretesslagen gäller hos Finansin- spektionen (jfr avsnitt 6.4.4), inte gällde för uppgifter hos om de bankinstitut m.m. som omfattas av garantin. Denna avsaknad av sekretessbestämmelser hade inneburit svårigheter i nämndens samarbete med bl.a. utländska institut och 64Prop 1994/95:112 s. 14 Särskilda sekretessåtgärder på grund av internationella avtal garantisystem i de fall nämnden behöver uppgifter från sådana ut- ländska organ.65 gäller sekretess enligt 8 kap. 24 § sekretesslagen i verksamhet för uppgifter om enskildas affärs- och driftförhållanden hos den som myndighetens verksam- het avser samt i vissa avseenden för uppgifter om andra enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Denna sekretess gäller, i den mån regeringen föreskriver det, även för uppgifter som myn- digheten har erhållit på grund av ett avtal med företrädare för ett utländskt garantisystem.66 I första hand avses sådana internationella avtal som sluter med stöd av regering- ens bemyndigande enligt 10 kap. 3 § regeringsformen.67 De sekre- tessbrytande bestämmelserna i 14 kap. 1–3 §§ sekretesslagen får inte tillämpas i strid med ett sådant avtal. Regeringen motiverade bestämmelsen med de svårigheter som hade haft att får nödvändiga uppgifter från bl.a. utländska institut.68 6.4.7Uppgifter om utlänningar (7 kap. 14 §) Enligt 7 kap. 14 § första och andra styckena sekretesslagen gäller sekretess för uppgift som rör utlänning, om det kan antas att rö- jande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds av förhållandet mellan utlänningen och utländsk stat eller myndighet eller organi- sation av utlänningar. Sekretess gäller också – men med ett omvänt skaderekvisit – i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap för uppgift om enskilds person- liga förhållanden. Genom medlemskapet i EU förband sig att ansluta sig till vissa konventioner, bl.a. den s.k. . Den skall garantera att var och en som ansöker om asyl i någon med- lemsstat får sin asylansökan prövad och inte sänds från en med- lemsstat till en annan utan att någon stat anser sig ha ansvar för prövningen. Konventionen innefattar en bestämmelse om allmän informationsskyldighet medlemsländerna emellan. Skyldigheten gäller bl.a. statistikuppgifter samt allmän information om tendenser när det gäller asylansökningar och situationen i de asylsökandes ursprungs- 1996/97:23 s. 5 f 66Regeringen har inte meddelat några sådana föreskrifter 1996/97:23 s. 7 Särskilda sekretessåtgärder på grund av internationella avtal Om en medlemsstat önskar att information som den lämnar skall vara konfidentiell, måste det respekteras av de andra medlems- länderna. Regeringen ansåg att utbyte av information självfallet är av stort värde, men konstaterade att uppgifter inte automatiskt blir sekretessbelagda i bara för att ett annat land begär det.69 Med hänsyn till utformningen av den generella bestämmelsen om utrikessekretess i 2 kap. 1 § sekretesslagen, fann regeringen emeller- tid att någon särskild sekretessåtgärd inte var nödvändig på grund av denna allmänna informationsskyldighet. Det ansågs regelmässigt kunna antas att det skulle störa de mellanfolkliga förbindelserna om inte respekterar en begäran från ett annat land om att den aktuella informationen skall behandlas konfidentiellt.70 innehåller emellertid också bestämmelser om utbyte av information om enskildas personliga förhållanden i indivi- duella asylärenden. Enligt konventionen kan utbyte av sådan in- formation äga rum endast mellan de myndigheter som varje med- lemsstat har utsett. En nationell mottagande myndighet får endast lämna uppgifterna vidare till andra nationella myndigheter eller rätts- instanser under vissa förutsättningar som framgår av konventionen. Ytterligare ett konventionskrav är att den utväxlade informationen under alla omständigheter skall ha minst samma skydd som den mot- tagande medlemsstaten ger åt egen information av liknande karaktär. Mot bakgrund av dessa krav kan nu enligt 7 kap. 14 § femte stycket absolut sekretess gälla för sådana uppgifter som avses i första och andra styckena sekretesslagen och som myndigheten har fått enligt ett av godkänt avtal med främmande stat eller mellan- folklig organisation.71 Bestämmelsen innebär också att de sekretess- brytande föreskrifterna i 14 kap. 1–3 §§ sekretesslagen inte får till- lämpas i strid med det bakomliggande avtalet. 6.4.8Tillsyn i konkurs samt godkännande eller auktorisation av revisorer m.m. (8 kap. 19 § och 9 kap. 12 §) trädde ett antal EG-direktiv avseende kapitaltäckning för kreditinstitut och värdepappersbolag i kraft.72 Enligt gäller tystnadsplikt för medlemsländernas tillsynsmyndigheter inom 69Prop 1996/97:87 s. 17 s. 19 (jfr. 8 kap. 5 och 6 §§ samt 9 kap. 3 § sekretesslagen) 72Kapitaltäckning för sådana bolag motsvarar den för företag i allmänhet använda termen soliditet, dvs. relationen mellan tillgångar och eget kapital Särskilda sekretessåtgärder på grund av internationella avtal detta område på finansmarknaden. Tillsynsmyndigheterna får emel- lertid med stöd av bl.a. EG:s direktiv utbyta information med andra tillsynsmyndigheter. Informationsutbyte får även förekomma med vissa andra myndigheter i tredje land, om särskilda samarbetsavtal har ingåtts med de utländska myndigheterna. De myndigheter i som särskilt berördes av dessa bestämmelser var de krono- fogdemyndigheter som hade utsetts att vara tillsynsmyndighet i kon- kurs samt Revisorsnämnden.73 I 8 kap. 19 § sekretesslagen anges att sekretess gäller hos tillsyns- myndighet i konkurs för uppgift om enskilds affärs- eller driftför- hållande, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgif- ten röjs. Av 9 kap. 12 § andra stycket sekretesslagen följer att sek- retess gäller hos i ärende om godkännande eller auktorisation av revisor m.m. för uppgifter om enskildas ekono- miska eller personliga förhållanden. Även denna sekretess gäller med ett rakt skaderekvisit. Regeringen konstaterade att information som rör enskildas eko- nomi i och för sig regelmässigt är sekretessbelagd med stöd av nämn- da bestämmelser i sekretesslagen. Det ansågs emellertid krävas andra särskilda åtgärder för att sekretess i enlighet med EG:s direktiv skall gälla hos tillsynsmyndigheterna eller när dessa myndigheter – med stöd av regeringens bemyndigande enligt 10 kap. 3 § regeringsformen – ingår samarbetsavtal med utländska myndigheter eller utländska organ.74 Enligt regeringen borde det införas bestämmelser som hindrar utlämnande av uppgifter från de svenska tillsynsmyndigheterna eller till andra svenska myndigheter i strid med ett sådant avtal. I såväl 8 kap. 19 § som 9 kap. 12 § sekretesslagen infördes därför nya bestämmelser med innebörden att om det strider mot sådana avtal får de sekre- tessbrytande bestämmelserna som avses i 14 kap. 1–3 §§ sekre- tesslagen inte tillämpas. Några andra sekretessåtgärder har inte vid- tagits avseende dessa myndigheters verksamheter. 1999/2000:94 s. 20 ff och s 54 ff Särskilda sekretessåtgärder på grund av internationella avtal 6.4.9Rättslig hjälp som avser förundersökning m.m. (5 kap. 7 §) har tillbaka deltagit i internationellt rätts- ligt samarbete, bl.a. genom överenskommelser mellan de nordiska länderna och genom den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål . Detta samarbete har sedan utvecklats genom den Schengenkonvention som flertalet EU-länder är anslutna till (även och deltar i samarbe- tet). I konventionen finns bestämmelser om rättsligt samarbete och praktiska åtgärder med syftet att genomföra avvecklingen av gräns- kontrollerna vid EU:s inre gränser.75 Som en följd av Schengenkon- ventionen, bilaterala avtal med och samt vissa EG-rättsakter, infördes i en ny lag om internatio- nell rättslig hjälp i brottmål (jfr också avsnitt 6.5.1).76 I förarbetena diskuterade regeringen frågor om sekretess i sam- band med nämnda internationella avtal och den nya lagen.77 Bland annat konstaterades att tidigare centrala konventioner på området saknar bestämmelser om sekretess, men att frågor om offentlighet och sekretess har fått allt större betydelse i det europeiska samarbe- tet i och inom EU.78 I fråga om det internationella rätts- hjälpssamarbetet konstaterade regeringen att en ansökan om rättslig hjälp och andra uppgifter som lämnas av en annan stat måste åtnju- ta sekretesskydd för att inte motverka brottsutredningen i den an- sökande staten.79 Med hänvisning till ett JO-beslut80 fann regering- en att sekretessen enligt 5 kap. 1 § sekretesslagen till skydd för brottsutredande verksamhet inte var tillämplig i förhållande till ut- redningar som utförs på ansökan av en främmande stat.81 Behovet av sådan sekretess var däremot enligt regeringen detsamma och det ansågs inte självklart att uppgifter alltid kan hemlighållas med stöd av den generella bestämmelsen om utrikessekretess i 2 kap. 1 § sek- retesslagen.82 Regeringen gjorde därför bedömningen att en ny be- stämmelse behövde införas i sekretesslagen. Med anledning av att tillträdde Romstadgan för Interna- brottmålsdomstolen fann regeringen att motsvarande skäl 1999/2000:61 s. 46 ff 1999/2000:61 s. 161 ff 80JO 1997/98 s. 112 1999/2000:61 s. 164 Särskilda sekretessåtgärder på grund av internationella avtal för en ny sekretessbestämmelse gjorde sig gällande även i fråga om sekretess i för ansökningar om rättslig hjälp eller om över- lämnande av misstänkta, som domstolen lämnar till de anslutna sta- terna.83 Däremot fann regeringen att de sekretesskrav som kan stäl- las på underrättelser som domstolens åklagare lämnar till anslutande stater om pågående eller förestående utredning, i allmänhet torde kunna omfattas av utrikessekretess enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen.84 Enligt 5 kap. 7 § sekretesslagen gäller således numera sekretess i verksamhet som avser rättslig hjälp på begäran av annan stat eller mellanfolklig domstol för uppgift som hänför sig till bl.a. utredning enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål.85 Sekretes- sen gäller om det kan antas att den rättsliga hjälpen har begärts un- der förutsättning att uppgifterna inte röjs. Skaderekvisitet är alltså utformat med utgångspunkt i den ansökande statens vilja att hemlighålla uppgifter. Anledningen till att den utländska staten eller en mellanfolklig domstol på det sättet får förfoga över sekretessen i , är de svårigheter som en svensk myndighet skulle ha att bedöma behovet av sekretess i en annan stats förundersökning eller i Internationella brottmålsdomstolens brottsutredMotsvaraningardesekretess.86 gäller enligt samma paragraf också för vissa uppgifter hos , och Kustbevak- ningen som rör angelägenheter enligt lagen (2000:344) om Schengens informationssystem (jfr avsnitt 6.5.2). På motsvarande sätt som för förundersökningssekretess enligt 5 kap. 1 § sekretesslagen gäller enligt 16 kap. 1 § samma lag kvalifi- cerad tystnadsplikt för uppgifter om vissa tvångsåtgärder som om- fattas av sekretess enligt 5 kap. 7 §. Meddelarfriheten är alltså in- skränkt. 6.4.10Rättslig hjälp enligt konkurrenslagen (4 kap. 5 §) bedriver ett omfattande internationellt samarbete på kon- kurrensområdet, såväl inom EU som tillsammans med de övriga nordiska länderna och andra stater.87 Flera EG-rättsakter och avtal som reglerar det internationella samarbetet innehåller bestämmel- ser om informationsutbyte och hjälp staterna emellan samt sekre- 2001/02:88 s. 164 85SFS 2000:476 och 2002:342 1999/2000:61 s. 168 och prop. 2001/02:88 s. 164 2001/02:167 s. 72 ff Särskilda sekretessåtgärder på grund av internationella avtal tessklausuler och bestämmelser som begränsar svenska myndighe- ter förfoganderätt över uppgifter som erhållits från andra stater. På motsvarande sätt som i fråga om internationell rättslig hjälp i förundersökningar m.m. (se avsnitt 6.4.9) fann regeringen att den generella bestämmelsen i 4 kap. 4 § sekretesslagen om sekretess till skydd för utredningar i många fall inte är till- lämplig när myndigheten på begäran bistår en annan stat.88 Likaså ansågs den generella utrikessekretessen i 2 kap. 1 § inte kunna till- lämpas i alla de fall då samarbetar med andra sta- ter i frågor som rör myndighetens egna angelägenheter. Däremot uttalade sig regeringen i det sammanhanget inte i frågan om det för att skydda de aktuella uppgifterna är möjligt att tillämpa den gene- rella sekretessen enligt 4 kap. 1 § sekretesslagen till skydd för myn- digheters tillsynsverksamhet.89 Med hänvisning till den ovan redo- visade bestämmelsen i 5 kap. 7 § sekretesslagen om internationell hjälp i förundersökningar m.m. anförde regeringen att en ny be- stämmelse bör införas i sekretesslagen. Skaderekvisitet borde enligt regeringen utformas med hänsyn till att normalt har begränsad information rörande utredningar i andra stater och därför också har svårt att bedöma behovet av sekretess för upp- gifterna.90 Av den nya 4 kap. 5 § sekretesslagen framgår således att sekre- tess gäller i verksamhet som avser rättslig hjälp på begäran av annan stat för uppgift som hänför sig till vissa ålägganden eller undersök- ningar enligt konkurrenslagen, om det kan antas att den rättsliga hjälpen har begärts under förutsättning att uppgiften inte röjs. Skade- rekvisitet är alltså utformat så att den stat eller utländska myndigheten som begär hjälp kan förfoga över sekretessen i . 6.5Särskilda sekretessbestämmelser i andra lagar För att handlingsoffentligheten skall kunna inskränkas krävs enligt 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen att begränsningen anges noga i sekretesslagen eller i annan lag som sekretesslagen hänvisar till. Så- dana hänvisningar görs i 1 kap. 4 § tredje stycket sekretesslagen till de nedan redovisade lagarna. Dessa lagar innehåller bestämmelser som begränsar möjligheterna för en svensk myndighet att utnyttja 89Jfr regeringens uttalande i prop. 1992/93:120 s. 18 2001/02:167 s. 84 Särskilda sekretessåtgärder på grund av internationella avtal vissa uppgifter som den har fått från en myndighet i en annan stat, t.ex. genom att lämna uppgifterna till andra svenska myndigheter. 6.5.1Lagen (2000:343) om internationellt polisiärt sam- arbete och lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål