sou · GSB38 · 2005-01-01 00:00:00 — Nästan nio av tio folkhögskolor uppvisar inställningen, att IT- stöd ökar möjligheterna: a) att utgå från de enskildas behov av flexibilitet. b) att lättare kunna anpassa kursinnehållet till individu- ella kunskapsbehov. c) att nätet ses som ett kompletterande peda- gogiskt mötesrum för samtal och debatt. Också majoriteten av studieförbunden anser att IT kan öka möjligheten att möta enskilda Hur den nya tekniken för information och kommunikation används behov som finns på grund av geografiska avstånd, skiftarbete eller handikapp. Däremot är det bara mindre än hälften, som menar, att IT-stöd gör det lättare att anpassa cirkelinnehållet till de enskilda cirkeldeltagarnas kunskapsbehov. Och drygt sex av tio, som ser nätet som ett kompletterande pedagogiskt mötesrum för samtal och debatt. Sex av tio folkhögskolor menar, att det med hjälp av flexibel studieuppläggning och IT, kan vara lättare att nå fler delta- gare, eller andra målgrupper. Men knappt hälften i studieförbunden förefaller övertygade om detta. Samstämmigheten är inte heller stor, varken i folkhögskolorna eller studieförbunden, om huruvida det virtuella studierummet är ett medel för demokratisk fostran. Hälften är för och hälften emot i båda verksamheterna. Kompetens den viktigaste underlättande faktorn för den framtida användningen av IT; ekonomi och attityder de största hindren De viktigaste faktorerna för framtida IT-användning, som folkhög- skolorna uppger, är tillgång till egen teknik, hög anslutningskapa- citet samt lärarnas kompetens. Både hårda resurser som ekonomi och teknik, och mjuka resurser som kompetens och attityder, är på samma gång både underlättande faktorer, och när det föreligger brister, svåra hinder för integrering av IT i skolornas verksamhet. Mjuka resurser som kompetens och attityder framhålls som den viktigaste förutsättningen för IT-användning. Kompetensen fram- står som den viktigaste faktorn. Ekonomi och attityder framhålls som mest hindrande faktorer. Cirkelledarnas kompetens och tillgången till teknik bedöms vara avgörande för framtida IT-användning i studieförbunden. När man talar om underlättande faktorer och svåra hinder för att integrera IT i verksamheten, så är det de mjuka förutsättningarna som of- tast framhålls, både som underlättande och hindrande. Den en- skilda underlättande faktor som framhålls mest är kompetens, atti- tyderna framhålls då inte lika ofta. Attityder nämns däremot oftare som ett hinder. Felaktiga attityder framhålls också tillsammans med bristande kompetens som det största hindret, om man ser till antalet utsagor. Men den enskilda faktor som oftast lyfts fram som ett hinder är emellertid ekonomi. Tekniken framhålls inte lika ofta, men uttrycks inte sällan i ekonomiska termer. De hårda faktor- erna används oftare i termer av att underlätta IT-användningen. Tekniken lyfts då fram mest, men ekonomin också av många. Hur den nya tekniken för information och kommunikation används Målgruppsprioritering och verksamhet på olika orter – argument för att använda IT-stöd i arbetet och flexibel utbildning på distans? Målgrupper som prioriteras i folkhögskolornas ordinarie verksam- het är lågutbildade (sju av tio), invandrare (fem av tio), funktions- hindrade (fyra av tio), kvinnor och medlemmar i huvudmannens organisationer (tre av tio). Studieförbundens avdelningar priorite- rar främst funktionshindrade (sju av tio), samt invandrare och medlemmar i huvudmännens organisationer (sex av tio). Men även ungdomar (fem av tio), ungdomar 18–(fyra av tio), lågutbildade (tre av tio), samt äldre och kvinnor (två av tio). Fyra avdelningar prioriterar arbetslösa, en annan framhåller att man arbetar med alla målgrupper utom arbetslösa. En enda avdel- ning prioriterar skiftarbetare. Sex av tio folkhögskolor ger kurser på distans, som knappt tre av tio studieförbundsavdelningar har distanscirklar. I båda verksamheterna är målgruppsprioriteringen mindre tydlig i distansverksamheten än i närundervisningen. I studieförbunden är det en enda avdelning som riktar sig särskilt till kvinnor. Någon noterar att flexibla metoder borde ge större möjligheter att nå kvinnor och invandrare. En avdelning vänder sig intressant nog till fulltidsarbetare och hänvisar till att heltidsarbetande har ont om tid. Någon enstaka nämner arbetslösa. Ingen av skolorna eller av- delningarna prioriterar skiftarbetare, trots att skiftarbetets karak- tär, som gör det svårt att delta i utbildning , också kunde vara ett argument för studier på distans. Hälften av folkhögskolorna har verksamhet på flera orter , vilket skulle kunna motivera IT-användning i det inre arbetet. Ännu mer utspridd verksamhet har studieförbundens avdelningar, nästan nio av tio bedriver aktiviteter på flera orter. Urvalet visar också att studieförbundens arbete är komplext och mångfasetterat med olika stora avdelningar och huvudmän med varierande förbin- delser ut i samhällslivet och lokalsamhället. Olika geografiska för- utsättningar för verksamheten har framträtt. I datamaterialet speg- las även förändrade ekonomiska villkor, exempelvis hyr man nu- mera oftare in sig hos andra som äger lokalerna, man äger inte egna. Hur den nya tekniken för information och kommunikation används Slutsatser och sammanfattande diskussion Informations- och kommunikationstekniken blir ett allt viktigare redskap när Internet används för att sprida budskap eller söka likasinnade och för att skapa olika slags nätverk. Folkbildnings- nätet illustrerar hur en ideell organisation skapat, och fortsätter utveckla, ett eget informationssystem med ett eget sätt att hantera de egna unika behoven (egna IT-applikationer). På Folkbildnings- nätet försöker man genom att öppna olika konferenser skapa ett virtuellt rum för kommunikation och dialog. Mötet och dialogen är, och har varit, en av folkbildningens hörnstenar redan innan IT kom och drabbade oss oavsett om vi efterfrågade tekniken eller ej. Vilka förutsättningar har då undersökningen visat att folkbild- ningen har för att använda IT, och vilka följder det får? Skillnader i tillgång, tillträde och användning av tekniken Först och främst kan man konstatera att den nya tekniken finns och används på alla håll . Men skillnader finns, storstadens vill- kor och behov ser annorlunda ut än glesbygdens där villkoren ofta är sämre. Samtliga studiens folkhögskolor och studieförbundsav- delningar är uppkopplade på Internet, även om det sker på olika sätt. av folkhögskolorna och hälften av studieför- bundsavdelningarna har bredband. Tre av tio skolor och något fler avdelningar är uppkopplade genom ADSL. En av tio i studieför- bunden har modemuppkoppling. Resten har löst det på andra sätt. Men även internt förekommer olika lösningar för skilda verksam- hetslokaler och orter. Variationerna beror på var i landet man finns men är också kopplade till en bedömning av kostnader i relation till hur omfattande olika delar i den egna verksamheten är. Samtliga har också teknisk utrustning, om än skiftande såväl i tillgång, standard som teknisk support. I stort sett kan man slå fast, att skolorna är bättre utrustade än avdelningarna. För anordnarnas administratörer och ledning förefaller förutsättningarna vara un- gefär lika. Flertalet har egna datorarbetsplatser och tillgång till int- ranätet som de använder . Skiljelinjerna går gentemot den pedagogiska verksamheten. Folkhögskolornas lärare har ofta egna datorarbetsplatser eller bärbar dator, och tillträde till nätet som de uppges använda, om inte , så i alla fall ofta. Studiecirkel- ledarna har däremot sällan tillgång till egna datorer eller tillträde till Hur den nya tekniken för information och kommunikation används nätet och använder det i allmänhet mer sällan. Tillsvidareanställda är bättre utrustade än majoriteten med lösare anställningsförhållan- den. Folkhögskoleeleverna har också oftast tillgång till i vart fall delade datorer och nätet, medan cirkeldeltagarna sällan har det. Eleverna använder därför också oftare nätet än cirkeldeltagarna. Resultaten visar att både folkhögskolor och studieförbund an- vänder IT-stöd allra mest för att ta emot och sprida information, eller att söka den information som man behöver för olika ändamål. Mycket kunskap finns om informationens stora betydelse för att människor ska uppleva sig som delaktiga i sina olika samman- hang. Med hänvisning till att informationstekniken i sig är en tek- nik för informationshantering, så blir en viktig slutsats möjlig. I folkhögskolorna, där även den pedagogiska verksamhetens lärare och elever har tillträde till nätet, kan IT-användningen antas funge- ra sammanhållande i den mån som aktiviteter verkligen sker över nätet. I studieförbunden däremot, där få av cirkelledarna och delta- garna har tillgång till nätet, är det svårt att tro att informationssys- temet får en identitetsskapande funktion. Den information och dia- log som kan ske, delas också med en snävare krets eftersom nätet oftast är rörelsens. Inte lika många av studieförbunden som folk- högskolorna ingår i Folkbildningsnätet. IT-användningens ändamål skiljer sig åt Men man kan också konstatera att teknikens användningsområden skiljer sig åt i vissa delar. Studieförbunden har större tonvikt på styrning och administrativ användning av IT än skolorna, som oftare använder nätet även för kommunikation och pedagogiska ändamål. Hemsidan, som alla har , används i båda verksam- heterna för att synas utåt med information och i marknads- föringssyfte. En uppenbar skillnad är att sex av tio avdelningar, men bara en av tio skolor, erbjuder möjlighet till elektronisk kursanmälan. Det interna nätet används i det inre arbetet för administration och styrning av verksamheten, i både folkhögskolor och studieförbund. Men här finns också en stor skillnad. Skolornas lärare och elever ingår ofta i nätet som används som informations- kanal, medan cirkelledare och deltagare oftast är uteslutna från avdelningarnas interna nät. När det gäller pedagogiska ändamål, använder nästan nio av tio folkhögskolor, men bara hälften av avdelningarna, IT-stöd i närun- Hur den nya tekniken för information och kommunikation används dervisningen respektive cirkelarbetet. Nio av tio skolor använder IT-stöd för särskilda grupper, men bara tre av tio avdelningar. Hälften av skolorna och en fjärdedel av avdelningarna använder IT- stöd i distanskurser med fysiska träffar, och två respektive en av tio i kurser som ges helt på distans. Det mest använda pedagogiska stödet i båda verksamheterna är informationssökning på Internet. I folkhögskolornas kurser skapas också olika konferenser som an- vänds som diskussionsforum. Vad beror skillnaderna på? Men vad kan då ovanstående skillnader bero på? Vi har redan sett i helt andra samhällsverksamheter att IT också motiveras med kost- nads- och effektivitetsskäl. När det gäller folkbildningen så pekar en del av skillnaderna också på detta. Kanske ser vi de ekonomiska motiven allra tydligast när studieförbunden omorganiserat och i många fall tagit bort distriktsnivån i takt med att resurserna mins- kat? Tillgången till teknik med bra standard och ändamålsenliga lokal- er bedöms av sju av tio skolor vara tillfredsställande, medan bara hälften av studieförbundens avdelningar gör motsvarande bedöm- ning. Folkhögskolorna har i högre utsträckning haft möjlighet att utveckla sin verksamhet genom att delta i olika IT-projekt. Till projektstödet har också knutits resurser för tekniken, vilket gjort att exempelvis lärare fått tillgång till datorer. Många uttrycker emellertid också svårigheten att hänga med i den tekniska utveck- lingen på grund av de ekonomiska resurser som krävs. De egna am- bitionerna att upprätthålla verksamhetsnivån har för både skolorna och avdelningarna varit den viktigaste faktorn för att de integrerar IT . Men för folkhögskolorna har också särskilda resurser varit viktiga eller helt avgörande, särskilt gäller det resurser för inköp av tekniken och något mindre när det gäller utveckling av kurser. är det intressant att notera att flertalet skolor, och sju av tio avdelningar, bedömer sin IT-kapacitet som tillräcklig, i för- hållande till den IT-baserade verksamhet som man önskar bedriva. Det är alltså många fler som förefaller vara nöjda med IT-utrust- ningen när man bedömer den i relation till sina egna pedagogiska IT-ambitioner, till sina upplevda behov. Flera än när man bedömer om den tekniska utrustningens standard är tillfredsställande i sig. Nästan åtta av tio folkhögskolor bedömer att de integrerar IT Hur den nya tekniken för information och kommunikation används ganska mycket i undervisningen och de bedömer sin IT-kapa- citet som tillräcklig i ungefär samma omfattning. Majoriteten, eller nio av tio, av studieförbundsavdelningarna menar tvärtemot att de integrerat IT endast i begränsad omfattning som sju av tio bedömer sin IT-kapacitet som tillräcklig. Det kan då tolkas som att studieförbundens avdelningar är ganska nöjda med situationen som den är, deras kapacitet är i paritet med de ambitioner man har? Strategiska val och förutsättningar för att använda IT-stöd i verksamheten – inställningen en förutsättning för att använda IT-stöd? Avsaknaden av formaliserade IT-planer är lika stor i folkhögsko- lorna och studieförbunden, knappt en tredjedel har sådana . Men inställningen i frågan skiljer sig markant åt. Majoriteten, , av folkhögskolorna anser att det är angeläget att utveckla IT-verksamhet, men av avdelningarna. Trots det anses även i studieförbunden att det är nödvändigt att följa med i teknikutvecklingen, för att kunna erbjuda målgrupperna vad de behöver. Och många ser det som en positiv utmaning att utveckla sådan verksamhet även där. Folkhögskolorna ser till skillnad från studieförbunden att eleverna efterfrågar som redskap i utbild- ningen. Däremot ser ingen av dem någon större efterfrågan på flexibla studieformer som distanskurser. Men andelen folkhög- skolor som har distanskurser är dubbelt så stor jämfört med motsvarande i studieförbunden. Det är också intressant att notera att målgruppsprioriteringen är mindre tydlig i distansverksamheten än i den ordinarie verksamheten. Trots att både folkhögskolorna och studieförbunden positivt framhåller flexibiliteten och möjlig- heterna att individualisera utbildningen utifrån enskilda behov. Inställningen till IT får man förmoda pekar på vad som kan mo- tivera att utveckla och använda IT-stöd i verksamheten, alltså framtidsinriktningen. Vilka vinster och risker ser man framför sig? Majoriteten i båda verksamheterna anser att vinsterna finns i kun- skapssökandets vidgade kunskapsunderlag, snabba kommunika- tionsvägar med alla berörda, ekonomi som minskade läromedels- kostnader samt flexibilitet i studierna. Som största risker ses tek- nikfixering och resursslukande teknik. Somliga folkhögskolor befa- rar även utanförskap och förlorade sociala sammanhang. Hur den nya tekniken för information och kommunikation används Majoriteten i båda verksamheterna anser alltså att man med IT- stöd kan möta de enskildas behov av flexibilitet i studierna. Fler- talet skolor ser också positivt på möjligheten att anpassa kursinne- hållet till individuella kunskapsbehov, och nätet som ett komplett- erande pedagogiskt mötesrum för samtal och debatt. Men bara omkring hälften av studieförbunden är lika positiva. Hälften av studieförbunden ser positivt på att man med flexibel uppläggning av studierna kan nå fler deltagare eller andra mål- grupper, och skolorna är bara något mer positiva till detta. Mest oeniga med lika många för och emot inom både skolor och för- bund, är man i frågan om det virtuella studierummet kan vara ett medel för demokratisk fostran. Skillnaderna speglar också vad man gör. Skolorna använder IT mer för kommunikation på nätet och har också mer distanskurser. Underlättande åtgärder och undanröjande av hinder Vilka faktorer framhåller man på en öppen fråga som mest under- lättande respektive hindrande för att integrera IT-stöd i de båda verksamheterna? Teknik, ekonomi, kompetens och attityder är fyra kategorier av faktorer som lyfts fram, men de går också i varandra. De två första som hårda och de två senare som mjuka fakta. Alla faktorerna nämns å ena sidan som underlättande, och å den andra som hindrande då det föreligger en brist. Kompetens lyfts fram som den enskilt viktigaste underlättande faktorn för den framtida användningen av IT, både den pedago- giska och tekniska kompetensens betydelse betonas. Det innebär att fortbildningsinsatser är den viktigaste åtgärden om man vill öka användningen av den nya tekniken i båda verksamheterna. Insatser behövs på alla nivåer i organisationerna, den pedagogiska, den tek- niska, den administrativa samt ledningsnivån. I folkhögskolorna framhålls även tillgång till egen teknik och hög anslutningskapaci- tet. Också i studieförbunden lyfter man fram tillgång till teknik vid sidan av cirkelledarnas kompetens. Ekonomi och attityder framhålls som de viktigaste hindren. Tekniken framhålls inte lika ofta men uttrycks i ekonomiska termer. Vilka åtgärder behövs då för att undanröja dessa hinder? Mera resurser måste avsättas, särskilt för teknikinköp och för att ersätta och uppgradera både hård- och mjukvara. Men också för tid att utveckla verksamheten. Det kan handla om att pri- Hur den nya tekniken för information och kommunikation används oritera på annat sätt, att nya resurser tillförs, eller att tekniken blir billigare. Attityderna måste också förändras vilket kan ske genom fortbildning och egna IT-erfarenheter. När man lär sig hantera tek- niken blir den inte skrämmande längre. Men attityderna ändras också med nya människor som kommer in i verk- samheterna, och som redan är vana vid tekniken. Slutsatser om strategiska förhållningssätt till IT Hur förhåller sig folkhögskolan och studieförbundens avdelningar strategiskt och långsiktigt till den nya tekniken och användningen av IT i den egna organisationen? En slutsats är att ekonomin ses som grundläggande för möjligheterna att skapa den tekniska miljö som krävs för att använda IT-stöd i verksamheten. Oavsett hur verksamheten finansieras, så handlar det om att tillföra extra resur- ser för ändamålet. Folkhögskolan har i högre utsträckning än studieförbunden fått del av större offentliga strategisatsningar som ITiS. En andra slutsats är, att fortbildningsinsatser betraktas som mycket viktiga för att hantera gamla sanningar på nya sätt. Bland annat genom att förändra attityder och skapa den grogrund som behövs för att gynna pedagogisk utveckling i studieverksamheten. En tredje slutsats är, att också tillhörigheten i de nät man ingår i har betydelse för om och på vilka sätt man använder nätet. Ett par av de intressantaste skillnaderna som undersökningen visat, är dels studieförbundens stora betoning på IT-stöd i administration och styrning, jämfört med folkhögskolornas större användning av IT- stöd i studieverksamheten. Och dels den stora skillnaden mellan folkhögskolorna och studieförbunden när det gäller olika gruppers tillträde till nätet. Dessa skillnader kan ses i ljuset av att majoriteten av studieför- bundsavdelningarna ingår i rörelsens (studieförbundets) och med- lemsorganisationernas nät, färre, ungefär hälften ingår också i Folkbildningsnätet. Den stora användningen av rörelsens nät, kan man anta, får funktionen av att stärka rörelsens identitet, och då främst på den administrativa sidan. Men eftersom cirkelledarna of- tast inte har tillträde till nätet, så ställs de utanför den information som förmedlas där. De blir inte delaktiga i vad som är på gång, vare sig i rörelsen eller i folkbildningen i stort. Detsamma gäller cirkel- deltagarna. Att majoriteten av folkhögskolorna ingår i folkbild- Hur den nya tekniken för information och kommunikation används ningens gemensamma nät kan förstås på motsvarande sätt. An- vändningen av Folkbildningsnätet kommer i så fall, att främja en mer allmän och gemensam folkbildaridentitet bland folkhögsko- lornas lärare och övrig personal som har tillträde till nätet. Men också eleverna blir delaktiga när de har tillgång till nätets möjlig- heter. Folkhögskolornas mer positiva inställning till nätets kom- munikativa möjligheter och som mötesplats, kan då också förstås utifrån detta. En annan anledning till skillnaderna kan finnas i verksamheter- nas organisation. Folkhögskolornas verksamhet byggs upp kring den pedagogiska kompetensen, lärarna är i majoritet och vanligen tillsvidareanställda. Även i studieförbunden är studieverksamheten kärnan i arbetet och cirkelledarna är i majoritet. Men de är sällan tillsvidareanställda och flertalet är engagerade på deltid eller tim- mar. Verksamheten har också ideella drag. Studieförbunden har därför, i en viss mening, en mer tillfällig organisationsstruktur som byggs upp kring administrativa funktioner där personalen blir i centrum och cirkelledarna lämnas utanför. Det blir tydligt att den information som kunde vara gemensam för alla, och bli till ett kitt i organisationen, uteblir när stora grupper inte har tillträde till nätet. Men att cirkelledare och cirkeldeltagare sällan har tillgång till nätet, kan kanske också tolkas som en följd av folkbildningstradi- tionen och ett motstånd mot informationsteknikens centralistiska drag? Det fria och frivilliga kunskapssökandet har traditionellt till- skrivits stor vikt inom rörelserna, och det är ju så många talar om det också . Informationstekniken får i det perspektivet kanske enbart tillåtas ha en administrativ funktion eftersom idealet är att kunskapsintresset artikuleras där det finns, hos människorna. Administrationen ska bara underlätta kunskapssökandet. Och det är kanske lätt att tänka sig verksamheter och ämnen, där informa- tionstekniken inte har någon naturlig användning, eller där mål- gruppen inte har behov av tekniken? Men för cirkelledarna kan det emellertid vara annorlunda eftersom de tillhör och arbetar för or- ganisationen. Det är rimligt att förutsätta att de i likhet med andra anställda har behov av att känna sig delaktiga i det interna arbetet och i folkbildningens vidare sammanhang.4 4 En tidigare studie visade att cirkelledarna saknar en kollektiv identitet som folkbildare och inte omfattas av någon särskild cirkelledarkultur. Bland annat beroende på att de känner sig isolerade i sin roll och inte delaktiga i hela studieförbundsverksamheten. En intervju- och enkätstudie med cirkelledare. No 2 2001. Hur den nya tekniken för information och kommunikation används Studieförbundens uppvisade motstånd mot teknikens möjlighe- ter, kan då liknas vid att bita sig själv i svansen, i när infor- mation i alla andra sammanhang flödar i en strid ström. Inte minst därför att avdelningarnas verksamhet ofta är både innehållsmässigt varierad och geografiskt utspridd även lokalt, utan naturliga mötes- platser för dem som arbetar med olika cirklar eller andra arrange- mang. Studiens huvudsyfte har varit att ge ökade kunskaper om den all- männa IT-användningen i folkhögskolorna och i studieförbunden. I andra slags organisationer utanför folkbildningen som levt med den nya tekniken har man sett både positiva och negativa konsekvenser. När IT-situationen i folkbildningen betraktas är det därför belysande att jämföra med hur det kan se ut på annat håll. Att IT-systemet bygger på de reella behoven av information eller kommunikation hos dem som använder tekniken, har visat sig vara en gynnsam förutsättning för om IT-utvecklingen ska lyckas. En annan är, om man översätter andras lyckade erfarenheter till folk- bildningen, att systemet måste stämma överens både med folkbild- ningskulturen och den egna organisationsstrukturen i folkhögsko- lorna och studieförbunden. I kombination med att informations- tekniken används utifrån användarnas verkliga behov, så kan det förväntas att kontakterna ökar horisontellt i folkbildningen genom horisontella nätverk. Men även direktkontakterna mellan den lokala och centrala nivån kan komma att öka.