sou · GSB38 · 2005-01-01 00:00:00 — Det är svårt att se särskilt många exempel i vår undersökning som tyder på att folkbildarna använder distansformen eller IKT-stödet för att underlätta deltagarnas möjligheter att välja innehåll eller anpassa innehållet till sin vardag och sina erfarenheter. En hel del cirklar/kurser, men inte alla, beskrivs visserligen av folkbildarna som att de innehåller en sådan flexibilitet, men det skulle de trolig- en ha gjort även om cirklarna/kurserna bedrivits i närstudieform. Vi har funnit tre innehållsrelaterade användningsområden där IKT- verktyget ser ut att ha bidragit. Ökad tillgång till studiematerial eller annat material för studierna Belysning av geografiska skillnader Det är vanligt att deltagarna uppmuntras att presentera sig själva i FirstClass. Denna presentation sker vanligen inom den konferens- plats där deltagarna har särskild behörighet. Att låta deltagarna presentera sig själva via en resumé tycks i de cirklar/kurser som vi följt vara av mindre intresse för folkbildarna. Vi kan också se att i de cirklar/kurser där deltagarna enligt folkbildarna är starkt fokuse- rade på att individuellt snabbt lösa sina arbetsuppgifter blir del- tagarpresentationerna lätt en formsak och ingenting som används i studierna. Den öppenhet i användningen som IKT-verktyget i det här fallet ger, innebär att det blir deltagarnas intresse och folk- bildarnas pedagogisk/didaktiska föreställningar som styr om och hur deltagarpresentationerna används. Flera folkbildare säger att de uppmanar deltagarna att läsa varandras presentationer men att det sällan förekommer någon kontroll eller någon arbetsuppgift som kräver att de faktiskt gör det. I förhållande till de muntliga presentationer som oftast görs i cirklar/kurser i närstudieform, ligger de skriftliga presentationerna kvar i FirstClass och skulle därför kunna användas mer systematiskt. Några folkbildare säger att de utnyttjar presentationerna för att få en bättre förståelse för deltagarnas inlägg och därmed kunna an- passa sina svar till deltagarna. Ökad tillgång till studiematerial eller annat material för studierna En annan flexibilitet som nämns av folkbildarna är möjligheten att komplettera det fastställda kursmaterialet med egna frågor och upp- gifter i FirstClass och hänvisningar till källor på Internet. Genom IKT-verktyget behöver folkbildarna inte längre kopiera upp eget studiematerial till deltagarna vilket gör att de kan vara lite mer fri- kostiga med sådant. Samma uppgifter kan också läggas ut i flera studiegruppers konferenser. Ett par folkbildare har byggt upp om- fattande egna hemsidor med en mängd arbetsuppgifter som del- tagarna kan botanisera i. De hemsidor vi fått tillträde till har haft många uppgifter av självrättningskaraktär. Många folkbildare lyfter även fram fördelar med den vidgade till- gången till studiematerial (material som är tillskapat för studier) eller annat material för studierna på Internet. Det är svårt att utifrån vår undersökning fastställa om användningen av Internet i studier- na ökat i och med distansformen. Mycket tyder på att så kan vara fallet. De allra flesta deltagarna har enligt folkbildarna tillgång till Internet. Kanske är det en större andel av dem som studerar på distans, som har det. Kanske är det också enklare att söka material på Internet när deltagarna ändå är uppkopplade i FirstClass. I övrigt är knappast möjligheterna att använda Internet större i distansformen än i närstudieformen. Belysning av geografiska skillnader Ytterligare en form av innehållslig flexibilitet framkommer i vår undersökning. Genom att IKT-verktyget möjliggör att deltagarna geografiskt befinner sig mycket långt ifrån varandra, ökar möjlig- heterna att de också befinner sig i olika sociala och kulturella miljö- er, vilket vi har sett kan utnyttjas i studierna. Ett par folkbildare berättar hur innehållet levandegjorts genom att deltagarna har fått uppgifter som inneburit att lyfta in sin egen miljö i studierna. En folkbildare i en bibelcirkel har t.ex. låtit deltagarna besöka guds- tjänster på sina respektive hemorter för att sedan berätta om sina erfarenheter och lyfta fram det som är kulturspecifikt för de andra deltagarna. Hade deltagarna kommit från samma geografiska om- råde, som de oftast gör i närstudieformen, hade uppgiften fått en mindre bredd i de erfarenheter deltagarna tagit med sig till cirkeln/kursen. Flexibilitet i relation till uppläggning och arbetsformer ansåg att bildningsarbetet skulle omfatta alla med- borgare och vara en vuxenanpassad studieform som betonade deltagarnas egen aktivitet.30 Han tryckte hårt på den lilla gruppens självbildning där läsningen av riktiga böcker, reflektionen över 30 (1994/1941). innehållet och samtalet om dessa var viktiga inslag. Att det inte alltid sett ut på detta sätt i de praktiska verksamheterna vittnar en rad studier om.31 Folkbildarna i vår undersökning lyfter fram några olika aspekter på flexibilitet i uppläggning och arbetsformer: Deltagarnas inflytande före och/eller under studierna Flexibel åtkomst till cirkel-/kursdokumentation Deltagarnas inflytande före och/eller under studierna används uttrycket flexibla studieformer för att poängtera ett tydligt deltagarinflytande över uppläggning och arbetsformer. Vi funderar på om inflytandet i så fall sker på basis av hela deltagar- gruppens gemensamma önskemål eller om den sker efter enskilda deltagares krav? Ger distansstudieformer verkligen större flexibili- tet än närstudieformer i detta avseende? Vi tycker oss se att folk- bildarna gärna lyssnar efter deltagarnas individuella önskemål och där så är möjligt även anpassar uppläggningen så att önskemålen kan tillgodoses. I några fall framkommer att detta sker utan att önskningarna har penetrerats i deltagargruppen som helhet. Några av folkbildarna tar kontakt med deltagarna redan före den egentliga cirkel-/kursstarten. I den kontakten, som bl.a. sker telefonledes klargörs viktiga förutsättningar för deltagandet. Flexibel åtkomst till cirkel-/kursdokumentation IKT-verktyget FirstClass finns som ett stöd för folkbildarna och deltagarna i anslutning till planeringen, genomförandet och utvär- deringen av cirklarna/kurserna. För en del fyller det elektroniska konferensverktyget en kompensatorisk funktion, t.ex. genom att det erbjuder möjligheter när de fysiska mötena mellan folkbildarna och deltagarna saknas. För andra innebär IKT-användningen ett peda- gogiskt tillskott i cirkeln eller kursen, t.ex. genom att information på Internet utvidgar tillgången till studiematerial. 31 Se t.ex. (1978); (1996); , , (1996); , Gougoulakis & Höghielm (1998); , (2000); (2001); Gougoulakis (2001). darna använder IKT på båda dessa sätt, andra utnyttjar IKT-verk- tygen mycket sparsamt. I distansformer där fysiska träffar och individuellt hemarbete varvas, kan hemarbetsperioderna leda till att de fysiska träffarna får en annorlunda karaktär jämfört med situationen när folkbildaren endast använder närformen. Fokusering och intensitet under de fysiska mötena anses av vissa folkbildare öka som resultat av hem- arbetsperioderna. Flexibilitet kan även diskuteras i anslutning till dokumentation som produceras efterhand som cirkeln/kursen fort- skrider. Dokumentation blir åtkomlig på ett enkelt sätt för samtliga deltagare i distansformen, eftersom alla har tillgång till den elekt- roniska konferensen och e-post. Deltagare som inte haft möjlighet att närvara på fysiska träffar får tillgång till minnesanteckningar etc. Dialoger som dokumenterats i det virtuella rummet finns kvar på nätet, vilket möjliggör hänvisningar bakåt i tiden. De textbaserade samtalen och kommentarerna till svaren blir på så sätt ett dynamiskt tillskott i folkbildarnas handledning. I bildningsorien- terade cirklar/kurser förekommer att folkbildarna organiserar vad de kallar virtuella lektionssalar där särskilda konferensrum skapas för att kunna anknyta till aktuella händelser i omvärlden. Biblioteks- och länkmappar med tips om bra websidor knyter sam- man externa resurser med cirklarna/kurserna och stödjer nya arbetssätt i folkbildningsarbetet. Deltagarna blir inte längre be- roende av ett bestämt kursmaterial på samma sätt som . Här ser vi alltså inget dilemma utan snarare har IKT-verktyget inneburit ett tillskott i lärandemiljön utan att någon dimension av flexibilitet- en gått förlorad. Flera folkbildare vittnar om att distansformer kräver en högre grad av detaljplanering jämfört med närstudieformer. I vår undersökning finner vi exempel på förhållningssätt till flexibilitet som är relaterade till uttrycket fritt och frivilligt och hur folkbildarna ut- tolkar det. Det handlar t.ex. om studietakt i förhållande till del- tagarnas ansvar och frihet att bestämma över sin egen studie- situation. En paradox synes vara att folkbildarnas resonemang om värdet av ökad flexibilitet för deltagarna via ökad tillgång till cirklar/kurser på det nationella planet tycks ställa krav på styrning och detaljplanering i den enskilda cirkeln/kursen. torde riskera att minska flexibiliteten med avseende på deltagar- inflytande över cirkelns/kursens form och innehåll. I vår undersökning kan vi se att cirkelns/kursens ramar och ämnesinnehåll ibland tillåts utgöra en styrande betingelse. De folk- bildare som arbetar med behörighetsgivande cirklar/kurser hän- visar i vissa fall till att själva behörigheten kräver en mer detalj- styrd uppläggning. Även folkbildare i andra distanscirklar/kurser framhåller visserligen värdet av en tydlig struktur, men menar oftare att detta går att förena med en öppenhet för deltagarnas form- och innehållsliga önskemål. Att folkbildarna ibland hänvisar till ämnet eller på annat sätt uttrycker att cirklarnas/kursernas upp- läggning och arbetsformer är ett resultat av ämnet är inte något nytt i och med distansformen. I en studie av cirkelledarskapet fick ett större antal cirkelledare rangordna fjorton påståenden om vad som påverkade arbetsform- erna i deras cirklar.32 Ämnet tillmättes då allra störst betydelse. Därefter kom deltagarnas förväntningar. Cirkelledarna trodde att deltagarna förväntade sig att han eller hon skulle ha kunskaper i ämnet, kunna svara på deras frågor ta på sig ledarrollen, sköta det praktiska, hålla ihop gruppen, respektera deltagarna och bemöta dem på ett trevligt sätt. Förväntningarna, i alla fall som ledarna uppfattade saken, handlade sällan om att deltagarna skulle vilja delta mer i planeringen av cirklarna eller själva lägga upp sina studier. Liknande resultat har man också fått i andra tidigare studier av cirklar/kurser i närstudieform. I en studie av cirklar i fyra föreningar visar att del- tagarnas möjligheter till påverkan på cirklarna var begränsade till genomförandefasen.33 En annan studie behandlade lärandet i studiecirklar. 34 Nio studiecirklar undersöktes och dessa placerades på en skala utifrån graden av gruppstyrning. Endast en av cirklarna kunde betraktas som gruppstyrd, medan resten uppvisade varieran- de grad av ledarstyrning. Vi menar att resultaten är likartade i vår undersökning. Även i denna är det tydligt att folkbildarna tar på sig ledarrollen och organiserar cirklarna/kurserna. 32Andersson (2001). 33Hartman (1996, s. 84). 34Borgström, Gougoulakis & Höghielm (1998). Att samarbeta med stöd av IKT-verktyg ställer krav på en god infrastruktur, där överföring av dokument mellan användarna fungerar. Krånglande datorer, nätverksuppkopplingar och servrar kan göra att såväl folkbildarna som deltagarna får bekymmer under cirkelns/kursens gång. I vår undersökning förekommer att folk- bildarna fått bekymmer beroende på trasslande teknik. Dessa in- cidenter har emellertid inte varit särskilt omfattande och flera av folkbildarna vittnar om att FirstClass har varit både tekniskt stabilt och flexibelt att använda. Vi kan ändock konstatera att möjlig- heterna till samarbete via IKT-stödd folkbildning på distans är be- roende av teknisk tillförlitlighet och deltagarnas tillgång till mod- erna IT-resurser. Vid pedagogiska överväganden kan krav på ökad flexibilitet ställas mot grad av sårbarhet. I den tidigare refererade skriften från oroar författarna sig för att tekniken kan ta överhanden över det innehåll som cirkeln/kursen är tänkt att fokusera.35 Det vi kan se i vår undersökning är att flera av folk- bildarna anpassar studiematerial, arbetsuppgifter och övningar efter deltagare med låg tekniknivå. Det finns exempel på folkbildare i vår undersökning vars pedagogiska ambitioner när det gäller interaktivitet med stöd av ljud och bild har fått stryka på foten. Risken för att tekniken skulle ta överhanden över innehållet han- teras i dessa fall genom att folkbildaren avstår från att nyttja till- gänglig teknik. I vissa fall handlar det om att folkbildarna inte själva behärskar tekniken fullt ut och därför avstår från att använda viss tillgänglig funktionalitet. Avslutningsvis vill vi diskutera folkbildarnas roll i distansformen, de avvägningar som folkbildarna gör samt de nya miljöer för läran- de som framträder i anslutning till deras resonemang om flexibilitet och IKT-användning. 35 (1999). visar i sin avhandling att folkbildningsorganisationernas syn på ledarnas/lärarnas roll har växlat mellan att betona ämnes- kunnighet och lärarkompetens respektive ett mer informellt ledar- skap.36 Man kan säga att folkbildningen har pendlat mellan att betona deltagarnas aktivitet och att betona ledarnas betydelse för inlärning av bildningsprocessen. uppvisar cirkelledare en stor variation i bakgrund, från enbart folkskola till att vara lärarutbildad eller lärare på högskolan.37 För folkhögskolelärare finns en särskild folkhögskolelärarutbildning. Det kan vara intressant att fundera på om och hur folkbildarnas roll förändras och i så fall vilka nya krav som distansformen ställer på dem. Det går t.ex. inte att komma ifrån att ledarskapet i flexibla studieformer kräver ett visst teknikintresse om inte e-post funktionen skall bli den enda som används. I en delrapport från utvärderades ett antal distansutbildningsprojekt med IT-stöd och ett särskilt kapitel behandlade projekt inom folkbildningen.38 I rapporten framkommer att folkbildarna ansåg att deras arbetsinsats hade ökat både vad det gällde tiden för planering och förberedelser. De mena- de också att den tid som behövdes för att få deltagarna att bli en grupp ökat som de kände större krav på individualisering och handledning. Slutsatsen i rapporten är att projekten har varit inriktade på att återskapa den vanliga organisationen inom folk- bildningen med en fast antagning, gemensam kursstart och mindre studiegrupper även då verksamheten genomförts på distans. Det finns folkbildare i vår undersökning som har brutit denna organisa- tion, men då till priset av en helt individualiserad uppläggning utan några som helst kontakter mellan deltagarna. De allra flesta folk- bildarna försöker dock behålla den vanliga cirkelns/kursens struktur, vilket innebär att utrymmet för tidsmässig flexi- bilitet i praktiken inte är så mycket större än vid en vanlig cirkel eller kurs, med undantag för kurser på heltid. Vi kan se att folkbildarna i vår undersökning snarare framhåller sin egen än deltagarnas roll och förmåga att hitta på innehåll och arbetsformer. Många av folkbildarna poängterar att studierna måste uppfattas som roliga och stimulerande av deltagarna. 36Arvidson (1985). 37Andersson (2001). 38Åström (1998). ser sin förmåga att skapa glädje i uppgifter och dialog som en ut- maning där deras egen kompetens ställs på tydliga prov. Att utrymmet för deltagarnas inflytande skulle öka eller bli mer flexi- belt i cirklar och kurser på distans är svårt att belägga utifrån vår undersökning. Risken att distansformen av studier kan innebära en hårdare styrning togs upp redan i den tidigare refererade forsknin- gsöversikten.39 Men i skriften från anser för- fattarna att det IT-stödda flexibla lärandet, om det hanteras på rätt sätt, kan göra att deltagarna får ett större eget ansvar för kunskaps- inhämtande och kunskapsbildande.40 Detta skulle ge ledarna/lärar- na en mer handledande roll, menar de. Dock pekar de på att det finns risk att studiehandledningarna görs alltför styrande så att de främjar individuellt lärande mer än lärande i grupp. De individuella cirklarna/kurserna finns förvisso i vår undersökning och det är svårt att se att folkbildarna skulle ha fått en mer handledande roll där. Snarare har de påtagit sig en roll som innebär att kommentera om deltagarna löst sina uppgifter på ett godtagbart sätt eller inte. I denna artikel har vi försökt visa hur folkbildarna ibland ställs inför flexibilitetens dilemman som innebär att de måste göra olika avvägningar. Av vår undersökning framkommer att de allra flesta av folkbildarna först och främst prioriterar den rums- och tidsmässiga flexibiliteten och därefter försöker skapa en så god miljö för lärande som möjligt utifrån sina pedagogiska och didaktiska föreställningar. , men inte alltid, ingår flexibilitet i innehåll och arbetssätt som en del i föreställningarna om den goda miljön. IKT-användningen är beroende av vad folkbildarna betonar som viktigt i lärande- miljön. Det finns mycket lite som tyder på att folkbildarna skulle utgå från vad som är tekniskt möjligt att göra och inrätta sin uppläggning efter det. Som framkommit i avsnitten ovan kan även olika aspekter av flexibilitet komma i konflikt med varandra. Den rums- och tids- mässiga flexibiliteten kan t.ex. lätt komma i konflikt med önske- målen om flexibilitet när det gäller studiernas innehåll och arbets- former. Helt individuellt upplagda studier ger visserligen deltagarna maximal frihet att studera när, var och i vilken takt de vill, men 39Holmberg (1998). 40Svensson & (1999). omöjliggör studieformer där flera deltagare är beroende av varandra för sina studier, vilket många folkbildare anser ingår i en god miljö för lärande. Ofta blir det den tids- och rumsmässiga flexibiliteten som får styra hur studierna läggs upp och hur IKT- användningen blir. Intervjuerna och de fördjupande samtalen med folkbildarna har fått oss att börja fundera över hur flexibla studier egentligen kan och får bli? Förändrade miljöer för lärande Som vi visade i början av den här artikeln hade pedagogiska motiv inte någon framträdande plats när folkbildarna i vår undersökning motiverade distansformen. Inte desto mindre får de avvägningar som folkbildarna gör pedagogiska och didaktiska konsekvenser som innebär att miljöerna för lärande förändras. Även om DiFo- projektet inte primärt syftar till att studera lärandemiljöer har det väckt ett antal funderingar som vi slutligen gärna vill lyfta. Vi vill dock poängtera att beskrivningen av lärandemiljöerna nedan skall betraktas som ett utkast. Den individuella utformningen av lärandemiljön har inneburit att en ny typ av verksamhet vuxit fram inom folkbildningen, en verk- samhet som tidigare bara fanns i korrespondenskurser. Vi har sett att några folkbildares ambitioner att möta deltagarnas önskan om effektiva studier och flexibilitet och rum faktiskt har lett till att deltagarna förlorat inflytande trots cirklarnas/kursernas indivi- duella uppläggning. Det gäller såväl innehållet som arbetsformerna. Exempel på detta är när frågebanker, självrättande övningar och övningsprov producerade av folkbildarna själva eller tagna från Internet införs som centrala delar i deltagarnas studier, i vissa fall i kombination med någon/några fysiska träffar som ägnas åt före- läsningar och teoretiska genomgångar. Det är svårt att se att en sådan lärandemiljö skulle gå att förena med folkbildningens bild- ningsideal, alldeles oavsett vilken tolkning man har av begreppet. Lärandet blir med en sådan uppläggning situerat i en artificiell studiekontext där uppgifterna är definierade i förväg och deltagarna därför har små möjligheter att koppla ihop dem med den egna var- dagsmiljön. Även om det inte är särskilt tydligt i vår undersökning kan vi skönja en begynnande tendens till modultänkande som ett sätt att försöka tillmötesgå både önskemålen om flexibilitet och rum och önskemålen om möten och dialog. Strävan är att åstadkomma en situation som anpassar sig till de deltagare som för tillfället är aktiva i sina studier. Flexibla slutdatum och funderingar på kontinuerlig antagning är tänkt att öka individernas frihet, men kan begränsa möjligheterna till gruppuppgifter och kol- lektiva lärprocesser. För att motverka detta kan innehållet struktu- reras i allt mindre moduler så att deltagarna kontinuerligt växlas ut mot andra. På så sätt går det att skapa kortvariga grupper och dia- loger.41 Nackdelen med en sådan lärandemiljö är att det kan vara svårt att bygga vidare på den interaktion som uppstår i en tillfällig grupp. Med ständigt nya sammansättningar av deltagare blir det också svårt att få till stånd den sociala trygghet och gemenskap som be- hövs för att deltagarna skall våga ställa frågor och komma med inlägg. Detta kan i sin tur leda både till ytlighet i diskussionerna och till omtugg av samma frågor. En uppläggning med denna karaktär uppmuntrar heller inte deltagarna att försöka lära känna varandra på ett personligt plan. Även här finns alltså risken att studiekontexten blir artificiell och inte genuint förbunden med del- tagarna. Trots att ambitionen är att på detta sätt upprätthålla en bildningsprocess med inslag av möten och dialog, ställer vi oss tveksamma till vilken kvalitet det går att få i en sådan. 41 Även cirklar/kurser i närstudieform genomförs ibland som moduler och blir allt kortare, ner mot fyra–. Särskilt när det gäller datacirklar förefaller detta bli vanligare. Redan i studien om Cirkelsamhället (1996) framkom också att det fanns cirklar inom vården där deltagarna kunde byta grupp från gång till gång beroende på deras arbetstider. Det är alltså inget helt nytt fenomen. Det finns också ett antal exempel i vår undersökning på att distans- formen och IKT-verktyget använts på ett sätt som gjort studie- kontexten flexibel på flera olika sätt. I dessa fall har deltagarnas olika bakgrunder, erfarenheter och möjligheter att lyfta in fråge- ställningar och eget material till cirklarna/kurserna tagits tillvara och gjorts till utgångspunkt för lärandet. Genom IKT-verktyget kan deltagarpresentationer, arbetsuppgifter, studiematerial och annat material, liksom deltagarnas skriftliga kommunikation ligga kvar i . Cirkeln/kursen blir därmed dokumenterad på samma gång som den genomförs. Det innebär också att mycket tid kan ägnas åt de frågor deltagarna finner intressanta. Det blir även lätt att återvända till sådana frågor senare i studierna. Möjlig- heterna att låta bildningsprocessen ta avstamp där deltagarna befin- ner sig och låta lärandet bli situerat både i en studie- och i en vardagskontext finns. Men då får inte en aspekt av flexibiliteten tillåtas överskugga andra aspekter. Slutligen vill vi understryka att vi finner det mycket angeläget att det skapas forum där folkbildarna kan diskutera sin ledar/lärarroll och de konsekvenser olika avvägningar kan få för lärandemiljön . Som vi ser det gäller det att hitta former där flexibilitet, god miljö för lärande och en utvecklad IKT-användning förstärker varandra på ett positivt sätt för deltagarna, något som inte är gjort i en handvändning. "Studierna blev möjliga att genomföra ..." Om samspelet mellan distansstudier och vardag När satsningar på distansstudier motiveras politiskt betonas fram- förallt ökad tillgänglighet samt möjlighet till flexibla och indivi- duellt utformade studier. I EU:s memorandum om livslångt lärande kan man till exempel läsa att: IKT kommer att utgöra ett betydande bidrag till genomförandet av livslångt lärande genom att utöka tillträdet till lärande och införa mer varierande sätt att lära.1 Liknande formuleringar återfinns i den senaste svenska vuxenut- bildningspropositionen, där regeringen skriver att: ... utvecklingen inom informations- och kommunikations- teknologin ökar möjligheterna att anpassa tid och plats för lärande till varje studerandes önskemål och behov.