sou · GSB3129d4 · 2005-01-01 00:00:00 — sou 2004 129 d4 Slutbetänkande av El- och gasmarknadsutredningen SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 Föreliggande volym utgör en särskild bilaga till El- och gasmarknadsutredningen. Den består av konsultrapporter som har tagits fram på uppdrag av utredningen. Dessa rapporter har utgjort underlag för delar av utredningens slutbetänkande. När vi nu avslutar vårt uppdrag kan det vara av intresse att sprida dessa rapporter till energimarknadens aktörer och övriga intresserade i samhället. Författarna ansvarar själva för innehållet i sina respektive bidrag. Förändringarna i ägarstrukturerna på den svenska 4Ersättning till styrelse och vd som indikation på korssubventionering mellan nätföretag och Kortfattad beskrivning av förslag till reformering av Naturgasmarknad i förändring – komplettering Omsättningen på den fysiska marknaden .............................. Betydelsen av finansiella marknader .................. Orsaker till prisutvecklingen /2003 ................................ Marginal- eller medelprissättning? Ägande av elbörsen....................................................... 1.7.4 Behov av att styra mer produktion mot börsen?........ 1.7.5 Behov av att öppna budgivningen?.............................. Beskrivning av uppdraget ..................................... Beskrivning av elmarknaden ................................. Aktörerna på elmarknaden ...................................................... Nätägare och systemansvarig....................................... Elproduktion och elanvändning.............................................. Kraftutbyte och överföringsförbindelser ............................... Rapport 1 SOU 2004:129 Elbörsen och balansmarknaden.............. Buden på spotmarknaden ............................................. Regler och avgifter för handel på ......................... Manipulation av marknaden ......................................... Prisbildning på råkraftsmarknaden ........................ Tillgången på vattenkraft ......................................................... Värdering av vattenkraften ........................................... Påverkan av utomhustemperaturen......................................... Hantering av valutarisk................................................. Handel med el........................................................................... Energi- och effektbalans .......................................................... Volatiliteten på elmarknaden................................................... Hantering av flaskhalsar........................................................... 7.1.1 För- och nackdelar med mothandel respektive Hur ofta uppstår flaskhalsar.................................................... Påverkan på priset .................................................................... Förbindelsen mellan och .................................. Inlåsning av kraft 2002 .............................................. Andra effekter av uppdelningen i prisområden...................... 7.8Möjligheter att minska effekten av 7.8.1 Utbyggnad av överföringskapaciteten i ........ 7.8.2 Optimering av nyttjandet av 7.8.3 Utbyggnad av produktionskapaciteten i 7.8.4 Sammanfattande kommentarer.................................... Bilateral elhandel i ....................................................... Bilateral elhandel i ...................................................... Bilateral elhandel i ........................................................ Bilateral elhandel i ................................................... Handel på de finansiella marknaderna................... Syftet med finansiell handel .................................................... Finansiell handel i praktiken ................................................... Bilateralt/OTC ............................................................. Påverkas priset av den finansiella handeln? Är likviditeten på marknaden tillräcklig? Rapport 1 SOU 2004:129 Omsättning på den fysiska marknaden................................... Likviditeten på den finansiella marknaden ............................. Likviditeten i olika produkter................................................ Behov av åtgärder på den finansiella marknaden? Förekomst av prismanipulation............................ Lagar och regler ...................................................................... Utvecklingen på elspotmarknaden och Uppdelning i fler prisområden i ................................ Anmärkningsvärd prisökning till 50 ........... Avgörande vändning 2003 ............................. Säkerhetskraven på /2003........... Europeisk utblick nordiska elhandeln ur ett Något om övriga börser......................................................... Samspel mellan kontinenten och ........................ SOU 2004:129 Rapport 1 Marginal- eller medelprissättning?........................................ Annan ägare av .................................................... Behov av ökad genomlysning .............................. Behov av att styra mer produktion ...mot börsen? Behov av att öppna budgivningen? fysiska marknad och konkurrensen på Prisutvecklingen på spotmarknaden och 2003............ Marginal- eller medelprissättning?.......................... Ägande av elbörsen .................................................. 15.6.3 Behov av att öppna budgivningen? Nordiska elhandeln ur ett europeiskt perspektiv................. infördes konkurrens i handel med och pro- duktion av el i . Reformerna har inneburit att vi har en gemensam nordisk elmarknad med en gemensam handelsplats för el, elbörsen . Övervägande delen av svensk elproduktion är koncentrerad till de fem största kraftproducenterna, som stod för av landets elproduktion. och står tillsammans för av produktionen i . dominerar även ur ett nordiskt perspektiv och svarar då för 17 pro- cent av elproduktionen. Fortum är näst störst i och svarade 2003 för . Elanvändningen i , exkl. , uppgick till 2003. är en gemensam marknadsplats för handel med el i , , och . På finns en spotmarknad för fysisk handel med el och en derivatmarknad. Börsen, dess dotterbolag och underavdelningar, ägs av de nordiska systemoperatörerna. har 366 medlemmar1, varav ett tjugotal utanför de nordiska länderna. Den fysiska marknaden består av Elspot och Elbas. Elspot är en marknadsplats för handel med kraftkontrakt för leverans . Elbas är en fysisk justeringsmarknad för handel med timkontrakt i och . På spotmarknaden sätts systempriset oberoende av eventuella flask- halsar i systemet, vilket gör att utbud och efterfrågan inte alltid kan mötas. Då beräknas i stället priset för två eller flera prisområden. Spotmarknaden kan därför ses som en kombinerad energi- och kapacitetsmarknad. På derivatmarknaden handlas det med stan- dardiserade kontrakt upp till . Handeln på ökade stadigt och , men föll sedan tillbaka . Orsakerna till det diskuteras i denna rapport. De viktigaste faktorerna som påverkar elpriset på spot- marknaden är tillgången till vattenkraft, bränslepriser och utom- hustemperaturen. På lång sikt påverkas elpriset på av energi- och effektbalanserna i . Både utbud och efterfrågan varierar kraftigt under och mellan åren vilket ställer stora krav på överföringsnäten. Under våtår transpor- teras stora mängder el från och till kontinenten, medan handeln går i motsatt riktning under torrår. Beroende på hur flödena går uppstår flaskhalsar i systemet. Flaskhalsar hanteras med en kombination av uppdelning i prisområden, mothandel och begränsning av import och export Begränsningar i överföringskapaciteten leder till en uppdelning av marknaden i prisområden, vilket generellt sett leder till mindre konkurrens, genom att antalet aktörer minskar och de kvarvarande får större marknadsandelar. Samtliga aktörer som intervjuats har lyft fram betydelsen av en gemensam nordisk elmarknad, där för- utsättningar så långt möjligt är harmoniserade. Det kommer dock aldrig att vara möjligt, än mindre ekonomiskt försvarbart, att bygga ut nätet för att klara överföringsbehovet i alla situationer och därmed undvika flaskhalsar. De prisområdesdifferenser som uppstår på grund av begräns- ningar i överföringsförbindelserna påverkar också den finansiella marknadens likviditet negativt. Det är därför en prioriterad fråga att försöka överbrygga dessa begränsningar. Det går inte att peka ut en enskild åtgärd för att minska effekten av prisområden, utan det behövs flera samverkande insatser såsom; utbyggnad av överföringskapaciteten för att minska de struk- turella flaskhalsarna i systemet, i första hand de snitt som pekats ut som prioriterade av de systemansvariga i , optimering av utnyttjandet av befintlig överföringskapaciteten för att minska onödig uppdelning i prisområden, till exempel genom utökad handel på Elbas genom att västra ansluter sig till Elbas, utökad mothandel i . En hantering som dock innebär stora kostnader för systemoperatörerna, vilka kommer att föras över till marknaden i form av ökade avgifter för utnyttjandet av stamnätet. Det är därför inte lämpligt att enbart genom utökad mothandel eliminera effekterna av uppdelning i prisområden i , en utbyggnad av produktionskapaciteten i underskotts- områden. För detta krävs dock stabila förutsättningar på elmarknaden och en mer långsiktig energipolitik än den som förs . Bilateral elhandel definieras som den handel som sker mellan kraft- producenter och elhandelsföretag respektive elintensiv industri. Dessa aktörer skulle i teorin kunna handla all sin el via spot- marknaden, varför deras bilaterala krafthandel är ett alternativ till elbörsen. Den tyngre elintensiva industrin samt mindre elhandelsföretag handlar i huvudsak från de större kraftproducenterna. De stora elhandelsföretagen är direktaktörer på elspotmarknaden och hand- lar all eller en stor del av den fysiska handeln via . Andelen fasta kontrakt har minskat sedan avregleringen. I de bilaterala avtal som sluts följer priserna i stor utsträckning spot- marknadspriserna. Det finns undantag i speciella kontrakt i , PVO:s kraftkontrakt i samt den så kallade prioriterade kraften i . Avtalen kombineras med olika typer av prissäkringsprodukter. Det finns en rad andra faktorer som bidrar till många aktörer väljer att handla bilateralt. Att handla på börsen kräver kompetens samt en organisation som är anpassad vad gäller administrativa och personella resurser. Det är en internkostnad som får ställas mot mäklararvoden eller vad det kostar att handla bilateralt med de större kraftbolagen. Genom handel via mäklare fås även en service och en kunskap om marknadsläget som många tycker är värdefull. Det går även att handla större volymer mer strategiskt, utan att det får ett negativt prisgenomslag på marknaden. Generellt sett kan sägas att även de bilaterala avtalen har blivit mer sofistikerade sedan elmarknaden avreglerades. En bidragande orsak är att kompetensen har ökat successivt både hos energi- företag och industrin. Även de bilaterala avtalen bygger i stor utsträckning på standardprodukter, men kompletteras i vissa fall med längre avtalsperioder eller indexering mot någon för industrin viktig marknad eller produkt. Handeln över har ökat kraftigt och bedöms fortsätta. Med en ökad andel av handeln som prissätts på spotmarknaden ökar också transparensen på marknaden. Att tvinga in all handel på börsen är inte en lämplig åtgärd. Det skulle innebära en in- skränkning på en avreglerad marknad. 1.3Omsättningen på den fysiska marknaden Den fysiska handeln på spotmarknaden har utvecklats positivt . Den mindre nedgång som skedde i volym räknat har vänt uppåt , då omsättningen ligger på av den totala elanvändningen, jämfört med för . En tillräcklig omsättning eller likviditet på den fysiska mark- naden är en viktig fråga för prisbildningen och förtroendet för elbörsen. Eftersom priset bestäms av köp- och säljintresset på marginalen, är det viktigt att det är med och bildar marknadspriset. Om sedan en stor del av elförbrukningen inte prissätts på börsen, är det mindre viktigt så länge betalningsviljan på marginalen finns representerat i budgivningen. Det är därmed möjligt att ha en fullt korrekt prissättning på börsen trots att en stor andel av kraften inte handlas över börsen. Den allmänna uppfattningen bland mark- nadens aktörer är att prisbildningen på spotmarknad fungerar bra. Jämfört med andra el- och råvarumarknader är omsättningen på fysiska marknad mycket hög. På flera liknande marknader i och är omsättningen betydligt lägre, mätt som andelen av den totala konsumtionen som handlas över börsen. Prisbildningen på skulle dock effektiviseras ytter- ligare om fler aktörer var direktaktörer på . De som handlar spotel gör det för annans räkning och har ett leveranskrav oberoende av vilken prisnivå säljbuden hamnar på. Om större elkonsumenter, till exempel elintensiv industri, går in och lägger mer elastiska efterfrågebud, skulle det leda till en ökad pris- elasticitet och en bättre fungerande prisbildning. 1.4Betydelsen av finansiella marknader Generellt sett är likviditeten god på de finansiella marknaderna. Den tillbakagång som har skett beror främst på att elpriserna ligger på en betydligt högre nivå. I storleksordningen en tredjedel av de finansiella kontrakten handlas via börsen, medan resten handlas bilateralt. Av hela den finansiella handeln clearas i storleksordningen 80 via . Bedömningen är behäftad med stor osäkerhet eftersom det finns ett mörkertal. aktörer som intervjuats för detta arbete ger dock en samstämmig bild av att det ligger i den storleksordningen. Finansiell handel sker av två skäl, prissäkring och spekulation. Ju större andel av elhandeln som sker via spotmarknaden, eller via bilaterala avtal som följer spotmarknadspriserna, i desto större utsträckning ökar behovet av finansiell prissäkring. Den spekulativa handeln är viktig för att öka likviditeten i kontrakten och hitta eventuella felprissättningar. Det ekonomiska utfallet på de finan- siella kontrakten bestäms av priserna på den fysiska marknaden. Det finns inget som talar för att priserna på de finansiella kontrak- ten påverkar elpriset på . ökade omsättningen på finansiella marknader för att sedan falla tillbaka 2003 efter den kraftiga prisuppgång som skedde på den fysiska marknaden. Till- bakagången tolkas som att det har skett en kraftig försämring av likviditeten på de finansiella marknaderna och att det är till nackdel för prisbildningen. Att det har skett en nedgång i volym på de finansiella mark- naderna är naturligt då elpriserna stiger kraftigt. De som handlar med derivat har ett visst riskmandat att hålla sig inom vilket gör att handeln i finansiella kontrakt går ned då priserna stiger kraftigt. Den omsättningsökning i finansiella kontrakt som skedde 2003 berodde på den kraftiga osäkerhet som rådde på marknaden och att många aktörer valde att gå ur sina positioner för att minska sin riskexponering. En motsatt reaktion hade varit onaturlig. Den nedgång som skedde i omsatt volym direkt /2003 stabiliserades . Det riskkapital (mätt som ställda säkerheter på ) som tillförs marknaden är dock lika stort, eller större , det risk- kapital som tillfördes marknaden tredje kvartalet 2002. Risk- benägenheten att handla finansiella kontrakt på är därför inte mindre än . Antalet direktaktörer på de finansiella marknaderna är cirka 70 80 , vilket ligger på samma nivå som 2001. Det totala antalet medlemmar på har fortsatt att öka. Det finns inget som talar för att likviditeten skulle förbättras av att några, mindre likvida produkter tas bort. Det förändrar inte efterfrågan i de säsongs- och årskontrakt som det handlas mest i . Istället skulle kunna knyta till sig Market Makers som garanterar likviditeten i produkterna. En sådan lösning är dock kostsam, och nyttan måste noggrant vägas mot kostnaden. annan åtgärd som skulle kunna öka handeln i finansiella kontrakt över börsen är att erbjuder CfD:s över längre tids- perioder. Clearingavgifter och hanteringen av säkerheter på är viktiga faktorer som begränsar volymerna på . Trots att har genomfört förändringar i säkerhetskraven är kon- struktionen av dessa fortfarande ett problem för många mindre aktörer. Det påverkar också nyetableringen på elmarknaden nega- tivt. En åtgärd skulle vara att se över möjligheterna att samordna säkerhetskraven mellan den fysiska och finansiella marknaden, trots att de handlas i olika bolag. skulle även kunna var mindre restriktiva med att godkänna olika former av säkerheter. 1.5Orsaker till prisutvecklingen /2003 Analyserna av prisutvecklingen på visar att det finns naturliga förklaringar till den prisutvecklingen som varit. Låg tillrinning till vattenmagasinen och liten vatten- kraftsproduktion är de viktigaste förklaringarna till de höga pris- nivåerna under slutet av och . I stort bedöms prisbildningen ha fungerat väl . Analyserna visar dock att en anmärkningsvärd prisökning skedde 48 till 50 som inte kan förklaras med fundamentala prispåverkande faktorer, utan snarare av ett psykologiskt omslag hos elproducenterna. Utvecklingen av den hydrologiska balansen ledde till insikten om ett betydande underskott av vattenkraft i det nordiska systemet, vilket i sin tur medförde en uppvärdering av vattenkraften. Det som hände var att producenterna började värdera vattnet utifrån förväntningar om att dyrare pro- duktionsslag skulle komma in i systemet nästkommande vecka. Det ledde till att priset steg från till över 600 . Priserna på terminsmarknaden följde samma utveckling och steg från 486 till per MWh till fredag vecka 49. Utvecklingen /2003 visar också att betydande efterfrågeanpassningar kan komma till stånd vid höga prisnivåer. Det gäller framförallt , där fler kunder har avtal med rörligt elpris än i och . I tillämpas också ett system med tätare avläsningar av elförbrukningen och debitering efter faktisk förbrukning för elkunder med en årlig förbrukning över 8 000 kWh, vilket innebär att elkunder snabbare känner av höj- ningar av elpriset och kan agera därefter. En ytterligare bidragande faktor till den minskade elanvändningen var att risken för energi- brist var mest påtaglig i . När tätare avläsningar och debitering efter faktisk förbrukning införs i är det troligt att efterfrågeanpassningar i större utsträckning kan komma till stånd. De höga prisnivåerna på spotmarknaden medförde att säkerhetskrav höjdes drastiskt, vilket upplevdes som ett problem för både köpare och säljare. Köparna tvingades ha sju gånger så stora säkerheter jämfört med . En av de viktigaste reglerna för de som handlar på är informationsplikten vilken säger att alla aktörer som handlar på börsen skall ha samma marknadsinformation. Förändrade förut- sättningar annonseras kontinuerligt på hemsida. Alla avvikande marknadsrörelser granskas av marknads- övervakning. Något fall av prismanipulation som bryter mot regler eller gällande lagstiftning har inte påvisats sedan den svenska elmark- naden avreglerades 1996. Vid intervjuer som genomförts med marknadens aktörer vill heller ingen göra gällande att medveten prismanipulation skulle förekomma. Dock framförs farhågor om att den marknadskoncentration som skett sedan avregleringen skapar förutsättningar för möjligt missbruk av dominerande ställ- ning samt kunskapsöverföring mellan konkurrerande företag genom gemensamt ägda kraftverk. Förtroendet för som börs är dock stort hos alla aktörer. Det sker en effektiv prisbildning på spotmarknaden och marknadsövervakningen anses fungera tillfredställande. Merparten av aktörerna anser att är också en öppen och lättillgänglig börs sett ur ett internationellt perspektiv. För att behålla förtroendet för elbörsen är det viktigt att miss- tänkta fall av marknadsmanipulation verkligen utreds. I de flesta fall har så skett, men i ett aktuellt fall som lämnades till eko- brottsmyndigheten i utreddes dock inte fallet, enligt uppgift på grund av bristande resurser och kompetens. myndigheter, åklagare och polis har för dålig kännedom om elmarknaden skulle kunna vara ett problem. 1.7.1Marginal- eller medelprissättning? Spotpriset är ett jämviktspris som sätts genom budgivning och motsvarar marginalkostnaden för den dyraste produktionsanlägg- ning som måste tas i drift. Priset som bildas gäller för samtliga producenter och konsumenter på marknaden. Enligt nationalekonomisk teori är det marginalkostnadspris- sättning som ger störst effektivitet på en marknad. Invändningarna mot metoden är att den kan leda till övervinster för de producenter som har en stor andel elproduktion från kraftslag med låg rörlig marginalkostnad. Vissa kritiker hävdar att en återgång till en medelprissättning, som rådde innan avregleringen, skulle vara mer rättvis för konsumenterna. Vid en medelprissättning skulle pro- ducenternas genomsnittliga produktionskostnad, plus ett påslag för att täcka nödvändiga investeringar, bestämma priset till kunderna. För att klara effekttoppar måste producenterna hålla med en överkapacitet för att klara lasten i systemet en kall vinterdag, en överkapacitet som konsumenterna i slutändan som får betala. Varken konsumenterna eller producenterna ges incitament att ändra sitt beteende vid medelprissättning. Även om systemet kan ge höga prisnivåer under enskilda tidsperioder, är det den metod som ger störst effektivitet och konkurrens och därmed lägst kostnader på lång sikt. Andra metoder, som medelprissättning, har flera nackdelar och är heller inte förenlig med en fri marknad, oavsett om handeln sker via en börs eller bilateralt. ägs av systemoperatörerna i de olika nordiska länderna. Dessa representerar ett statligt ägande. Det finns aktörer på elmarknaden som rent principiellt vill lyfta fram att en mark- nadsplats bör ägas av marknadens aktörer. Det ger tydliga incita- ment för att skapa bättre förutsättningar för marknadens aktörer och en effektiv handel. Dagens ägare är emellertid stabila vilket har varit av betydelse för förtroendet vid uppbyggandet av börsen. Det finns kritiker som hävdar att elmarknaden fungerar ineffektivt, och därmed fördyrar konsumenternas elinköp. har lanserat en elmarknadsmodell som bygger på att ledet med elförsäljningsbolag avskaffas, och kunderna istället köper el direkt av nätägaren till spotpris. elmarknadsmodell leder inte till någon utveckling av marknaden. Kunderna skulle åter bli fast i ett monopol hos sin nätägare och valfriheten kring leverantör skulle försvinna. Det skulle dessutom bli mycket svårare för kunderna att prissäkra sina elinköp. 1.7.4Behov av att styra mer produktion mot börsen? Genomlysning innebär bland annat att elmarknadens aktörer ska ha tillgång till bästa möjliga bud på marknaden. Det innebär att ju större andel av handeln som sker via börsen, desto säkrare kan de som handlar på börsen vara att de bud som läggs är riktiga. har ändrat avgifterna för omsätt- ning av kraft via börsen, vilket bidrar till att öka omsättningen på spotmarknaden. Det finns inga skäl att genom särskilda åtgärder styra ytterligare kraft mot spotmarknaden. Den ökar kontinuerligt som den bilaterala handeln i mycket stor utsträckning sker med som referens. 1.7.5Behov av att öppna budgivningen? Informationsplikten är den viktigaste faktorn för transparensen på elbörsen. För att öka transparensen ytterligare skulle ett alternativ kunna vara att hålla den dagliga budgivningen på spotmarknaden öppen. Det finns dock nackdelar med ett sådant förfarande. En öppen budgivning skulle kunna leda till mer spekulativa bud utifrån de prisindikationer som ges och att risken för prismanipulation ökar. Slutsatsen är att dagens system med en anonym och sluten budgivning bäst gagnar en effektiv prisbildning.