sou · GSB3109d3 · 2005-01-01 00:00:00 — De strategier som leder till förbättring av byggnaders termiska prestanda bör prioriteras. Därför bör passiv kylteknik vidareutvecklas, framför allt sådan teknik som leder till förbättring av inomhusklimatet och av mikroklimatet kring byggnaderna. (19)Regelbundet underhåll av värmepannor och luftkonditioneringssystem av kvalificerad personal bidrar till att systemen förblir korrekt inställda enligt produktspecifikationerna och säkerställer därigenom att de ur miljö-, säkerhets- och energisynpunkt fungerar optimalt. I varje situation då ett utbyte kan vara aktuellt med tanke på kostnadseffektiviteten bör en oberoende bedömning göras av hela värmesystemet. (20)Att de boende i en byggnad faktureras för kostnaderna för uppvärmning, luftkonditionering och varmvatten, beräknat i förhållande till den reella förbrukningen, skulle kunna bidra till energibesparing inom bostadssektorn. De boende bör kunna reglera sin egen förbrukning av värme och varmvatten i den mån detta är kostnadseffektivt. (21)I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i artikel 5 i fördraget bör de allmänna principerna i ett system för krav på energiprestanda samt systemets mål fastställas på gemenskapsnivå, men detaljerna i genomförandet bör lämnas åt medlemsstaterna, så att varje medlemsstat kan välja den ordning som bäst överensstämmer med dess särskilda förutsättningar. Detta direktiv är begränsat till det minimum som krävs för att uppnå dessa mål och går inte utöver vad som är nödvändigt för ändamålet. 3665/2/02 REV 2 (22)Det bör finnas möjlighet att snabbt anpassa beräkningsmetodiken och för medlemsstaterna att regelbundet se över minimikraven för byggnaders energiprestanda med hänsyn till den tekniska utvecklingen, bland annat när det gäller byggnadsmaterialens isolerande egenskaper (eller kvalitet), och till den framtida utvecklingen inom standardiseringen. (23)De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut /468/EG av om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter1. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Syftet med detta direktiv är att främja en förbättring av energiprestanda i byggnader i gemenskapen som hänsyn tas till utomhusklimat och lokala förhållanden samt till krav på inomhusklimat och kostnadseffektivitet. I detta direktiv fastställs krav i fråga om följande: a)Den allmänna ramen för en beräkningsmetodik för byggnaders integrerade energiprestanda. EGT L 184, , s. 23. 3665/2/02 REV 2 b)Tillämpningen av minimikrav på nya byggnaders energiprestanda. c)Tillämpningen av minimikrav på energiprestanda i befintliga stora byggnader som genomgår större renoveringar. d)Energicertifiering av byggnader. e)Regelbundna kontroller av värmepannor och luftkonditioneringssystem i byggnader samt en bedömning av värmeanläggningen om värmepannorna i den är . I detta direktiv avses med: 1.byggnad: en takförsedd konstruktion med väggar, för vilken energi används för att påverka inomhusklimatet; med byggnad kan avses en byggnad i sin helhet eller delar av byggnaden som har utformats eller ändrats för att användas separat, 2.en energiprestanda: en energimängd beräknad som faktisk eller beräknad förbrukning för att uppfylla olika behov som är knutna till normalt bruk av byggnaden, vilket bl.a. kan inbegripa uppvärmning, vattenuppvärmning, kylning, ventilation och belysning. Denna mängd skall återges i en eller flera numeriska indikatorer, som beräknats med beaktande av isolering, tekniska egenskaper och typ av installation, byggnadens utformning och placering ur klimatperspektiv, exponering för sol och påverkan av närliggande byggnader, egen energiproduktion samt andra faktorer, inbegripet inomhusklimatet, som påverkar energibehovet, 3665/2/02 REV 2 3.en energicertifikat: ett certifikat, som erkänns av medlemsstaten eller en juridisk person som har utsetts av denna stat, vilket innehåller en energiprestanda, beräknad i enlighet med en metodik som grundas på den allmänna ramen i bilagan, 4.kombinerad värme- och elproduktion: samtidig omvandling av primära bränslen till mekanisk eller elektrisk energi och värmeenergi, med uppfyllande av vissa kvalitetsvillkor för energieffektiviteten, 5.luftkonditioneringssystem: en kombination av alla de komponenter som krävs för att åstadkomma en form av luftbehandling som innebär att temperaturen regleras eller kan sänkas, eventuellt i kombination med reglering av ventilationen, fuktigheten och luftens renhet, 6.värmepanna: kombination av hölje och brännare som är konstruerad för att till vattnet överföra den värme som uppkommer vid förbränningen, 7.nominell effekt (uttryckt i kW): den maximala värmeeffekt som tillverkaren fastställt och garanterar vid kontinuerlig drift om de av tillverkaren angivna verkningsgraderna respekteras, 8.värmepump: en anordning eller installation som utvinner värme vid låg temperatur från luft, vatten eller jord och levererar värmen till byggnaden. 3665/2/02 REV 2 Medlemsstaterna skall tillämpa metodiker, på nationell eller regional nivå, för beräkning av byggnaders energiprestanda på grundval av den allmänna ramen i bilagan. Delarna 1 och 2 i denna ram skall anpassas till den tekniska utvecklingen i enlighet med förfarandet i artikel 14.2, med beaktande av de standarder eller normer som tillämpas i medlemsstaternas lagstiftning. Denna metodik skall fastställas på nationell eller regional nivå. En energiprestanda skall uttryckas på ett klart sätt och får innehålla en indikator för koldioxidutsläpp. Fastställande av krav på energiprestanda Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att minimikrav på byggnaders energiprestanda fastställs på grundval av de metodiker som anges i artikel 3. Medlemsstaterna får, när de fastställer dessa krav, skilja mellan nya och befintliga byggnader och olika kategorier av byggnader. Dessa krav skall ta hänsyn till allmänna förhållanden när det gäller inomhusklimatet för att möjliga negativa effekter såsom otillfredsställande ventilation undviks liksom till lokala förhållanden och till byggnadens avsedda användning och ålder. Dessa krav skall ses över med jämna mellanrum minst och vid behov uppdateras för att återspegla den tekniska utvecklingen inom byggnadssektorn. 3665/2/02 REV 2 2.Kraven på energiprestanda skall tillämpas i enlighet med artiklarna 5 och 6. 3.Medlemsstaterna får besluta att inte fastställa eller tillämpa de krav som avses i punkt 1 på följande kategorier av byggnader: -Byggnader eller monument med officiellt skydd som del av en utvald miljö, eller på grund av deras särskilda arkitektoniska eller historiska värde, om överensstämmelse med kraven skulle medföra oacceptabla förändringar av deras särdrag eller utseende. -Byggnader som används för andakt och religiös verksamhet. -Tillfälliga byggnader som är avsedda att användas eller mindre, industrianläggningar, verkstäder och jordbruksbyggnader med lågt energibehov som inte är avsedda som bostäder samt jordbruksbyggnader som inte är avsedda som bostäder och som används inom en sektor som omfattas av ett nationellt sektorsavtal om energiprestanda. -Bostadshus som är avsedda för användning mindre än . -Fristående byggnader med en total användbar golvyta på mindre än . Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att nya byggnader motsvarar de minimikrav på energiprestanda som avses i artikel 4. 3665/2/02 REV 2 I fråga om nya byggnader med en total användbar golvyta skall medlemsstaterna se till att det sker en bedömning av om alternativa system är tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt genomförbara, exempelvis -decentraliserade energiförsörjningssystem, som baseras på förnybar energi, -kombinerad värme- och elproduktion, -fjärr/närvärme eller fjärr/närkyla, om sådan finns tillgänglig, -värmepumpar, under vissa förutsättningar, och detta skall beaktas innan byggandet inleds. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att, när byggnader med en total användbar golvyta på genomgår en större renovering, deras energiprestanda förbättras så att de uppfyller minimikrav, i den mån det är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart. Medlemsstaterna skall fastställa dessa minimikrav avseende energiprestanda på grundval av de krav på energiprestanda som fastställs för byggnader enligt artikel 4. Kraven får fastställas antingen för den renoverade byggnaden i dess helhet eller för de renoverade systemen eller komponenterna när de ingår såsom en del i en renovering som skall genomföras inom en begränsad tidsperiod, med ovan nämnda syfte att förbättra byggnadens totala energiprestanda. 3665/2/02 REV 2 Medlemsstaterna skall se till att ett energicertifikat görs tillgängligt för ägaren eller att ägaren gör ett sådant certifikat tillgängligt för den presumtive köparen eller hyresgästen i respektive fall, när byggnader byggs, säljs eller hyrs ut. Certifikatets giltighetstid får inte överskrida . Utfärdande av certifikat för lägenheter eller enheter för individuellt bruk i byggnadskomplex får grunda sig -på en gemensam certifiering för hela byggnaden för byggnadskomplex med ett gemensamt värmesystem, -på bedömningen av en annan representativ lägenhet i samma byggnadskomplex. Medlemsstaterna får göra undantag från tillämpningen av denna punkt för de kategorier som anges i artikel 4.3. Energicertifikatet för byggnader skall innehålla referensvärden, såsom aktuella rättsliga normer och riktmärken, så att konsumenter kan jämföra och bedöma byggnadens energiprestanda. Certifikatet skall åtföljas av rekommendationer för hur energiprestanda kan förbättras kostnadseffektivt. 3665/2/02 REV 2 Syftet med certifikaten skall vara begränsat till att tillhandahålla information och alla de effekter som dessa certifikat kan ha när det gäller rättsliga förfaranden eller annat skall beslutas i enlighet med nationella bestämmelser. Medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att se till att det i byggnader, med en total användbar golvyta på och som inhyser offentliga myndigheter och institutioner som tillhandahåller offentliga tjänster för ett stort antal personer och därför ofta besöks av dessa personer, placeras ett energicertifikat som inte får vara äldre än och det på en plats som är framträdande och klart synlig för allmänheten. Intervall för rekommenderad och aktuell inomhustemperatur och, i tillämpliga fall, andra relevanta klimatfaktorer får också vara tydligt anslagna. När det gäller minskning av energianvändning och begränsning av koldioxidutsläpp skall medlemsstaterna antingen göra vad som föreskrivs i a eller vad som föreskrivs i b nedan: a)Fastställa nödvändiga åtgärder för regelbunden inspektion av värmepannor som eldas med icke förnybara flytande eller fasta bränslen med en nominell effekt på 20–100 kW. Sådana inspektioner får också tillämpas på värmepannor för annat bränsle. Värmepannor med en nominell effekt på över 100 kW skall inspekteras åtminstone . För värmepannor som eldas med gas kan utsträckas till . 3665/2/02 REV 2 I fråga om värmeanläggningar med värmepannor med en nominell effekt på över 20 kW och som är skall medlemsstaterna fastställa nödvändiga åtgärder för en engångsinspektion av hela värmeanläggningen. På grundval av inspektionen, som skall innehålla en bedömning av värmepannans effektivitet samt pannans dimensionering i förhållande till byggnadens värmebehov, skall experter ge råd till användarna om utbyte av värmepannorna, andra förändringar i värmesystemet och alternativa lösningar. b)Vidta åtgärder för att säkerställa att råd ges till användare om utbyte av värmepannorna, andra förändringar i värmesystemet och alternativa lösningar som kan omfatta inspektioner för att bedöma värmepannans effektivitet samt huruvida den är av lämplig storlek. Den totala verkan av ett sådant tillvägagångssätt bör i stort motsvara verkan av bestämmelserna i a. Medlemsstater som väljer detta alternativ skall översända en rapport till kommissionen där likvärdigheten i tillvägagångssättet bedöms. När det gäller minskning av energianvändning och begränsning av koldioxidutsläpp skall medlemsstaterna fastställa nödvändiga åtgärder för regelbunden inspektion av luftkonditioneringssystem med en nominell effekt på mer än 12 kW. 3665/2/02 REV 2 Denna inspektion skall innefatta en bedömning av luftkonditioneringens effektivitet samt luftkonditioneringens dimension i förhållande till byggnadens kylbehov. Lämpliga råd skall ges till användarna om möjlig förbättring eller utbyte av luftkonditioneringssystemet och om alternativa lösningar. Medlemsstaterna skall se till att certifieringen av byggnader, utarbetandet av åtföljande rekommendationer och inspektionen av värmepannor och luftkonditioneringssystem utförs på ett oberoende sätt av kvalificerade och/eller auktoriserade experter, oavsett om dessa arbetar som egenföretagare eller är anställda av offentliga organ eller privata företag. Kommissionen skall, biträdd av den kommitté som inrättas genom artikel 14, utvärdera detta direktiv mot bakgrund av erfarenheterna av dess tillämpning och vid behov lägga fram förslag om bland annat följande: a)Eventuella kompletterande åtgärder avseende renoveringar i byggnader med en total användbar golvyta på mindre än . b)Allmänna incitament för ytterligare energieffektiviseringsåtgärder i byggnader. 3665/2/02 REV 2 Medlemsstaterna får vidta nödvändiga åtgärder för att informera dem som använder byggnader om de olika metoder som bidrar till förbättrad energiprestanda. Kommissionen skall på medlemsstaternas begäran biträda medlemsstaterna vid organiserandet av dessa informationskampanjer, som kan handhas i gemenskapsprogram. Delarna 1 och 2 i bilagan skall ses över med regelbundna mellanrum, som inte får vara kortare än . De ändringar som krävs för att anpassa delarna 1 och 2 i bilagan till den tekniska utvecklingen skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2. 1.Kommissionen skall biträdas av en kommitté. 3665/2/02 REV 2 När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut /468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut /468/EG skall vara . 3.Kommittén skall själv anta sin arbetsordning. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ...*. De skall genast underrätta kommissionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. Medlemsstaterna får på grund av bristande tillgång på kvalificerade och/eller auktoriserade experter ta på sig för att fullt ut tillämpa bestämmelserna i artiklarna 7, 8 och 9. När medlemsstaterna utnyttjar denna möjlighet skall de underrätta kommissionen och tillhandahålla tillbörlig motivering tillsammans med en tidsplan för det fortsatta genomförandet av detta direktiv. *36 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft. 3665/2/02 REV 2 Detta direktiv träder i kraft som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. 3665/2/02 REV 2 Allmän ram för beräkning av byggnaders energiprestanda (artikel 3) 1.Beräkningsmetodikerna för byggnaders energiprestanda skall åtminstone integrera följande faktorer: a)Termiska egenskaper hos byggnaden (yttre skal och mellanväggar osv.). Dessa egenskaper kan också inbegripa lufttäthet. b)Värmeanläggningar och varmvattenförsörjning, inbegripet deras isoleringsegenskaper. c)Luftkonditioneringsanläggningar. d)Ventilation. e)Inbyggda belysningsinstallationer (huvudsakligen den sektor som inte är avsedd för bostadsändamål). f)Placering och orientering av byggnaderna, inklusive utomhusklimat. g)Passiva solvärmesystem och solskydd. h)Naturlig ventilation. i)Förhållanden avseende inomhusklimatet, inklusive planerat inomhusklimat. 2.Positiv påverkan av följande aspekter skall tas med i beräkningen i tillämpliga fall: a)Aktiva solvärmesystem och andra värme- eller elsystem som baseras på förnybara energikällor. b)El från kombinerad värme- och elproduktion. c)Fjärr-/närvärmesystem och fjärr-/närkylsystem. d)Naturligt ljus. 3665/2/02 REV 2 3.I syfte att användas i beräkningen bör byggnader delas in i kategorier, såsom följande: a)Enfamiljshus av olika typer. b)Flerfamiljshus. c)Kontor. d)Utbildningsanstalter. e)Sjukhus. f)Hotell och restauranger. g)Idrottsanläggningar. h)Byggnader för parti- och detaljhandel. i)Andra typer av energianvändande byggnader. 3665/2/02 REV 2 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital- TV. 40.Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. 42.Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. 43.Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 44.Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. 45.Nationaldagen – ny helgdag. 46.Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. 47.Näringslivet och förtroendet. 48.Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag. 49.Engagemang, mångfald och integra tion. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. 50.Skolans ansvar för kränkningar av elever. 51.Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. 52.Samhällets behov av betaltjänster. 53.Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. – organisation för strategi och genomförande. 55.Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. 56.E-tjänster för alla. 57.Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. 60.Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. 61.En översyn av Brottsoffer- myndigheten. 62.Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. N. 63.Skatt på väg. 65.En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. 67.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. 70.Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. 71.Sexuell exploatering av barn i . 72.Utsädeskontroll i förändring. 73.Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad. Bilaga 4 till /04. 74.Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv. –i statliga företag –i internationellt samarbete. 76.Godstransporter – noder och länkar i samspel. 77.Snö, mörker och kyla. Inomhusmiljö och energianvändning. 79.Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? Förslag till nationellt utvärderings- program. 80.Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. 81.Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. 82.Sluta strunta i EU –EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. 84.SWENTEC AB – för en nationell kraftsamling på svensk miljöteknik. 85.Genomförande av direktivet om information och samråd. 86.Var går gränsen? 87.Ny reglering för transporter av farligt gods. 88.Tobakskontroll i internationellt perspektiv. 90.Bokpriskommissionens femte del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. Ku. 92.En samlad järnvägslagstiftning. – en partsfråga. Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Nya regler om prospekt m.m. Fi. 96.Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. – intresse, lärande, kompetens. 98.För oss tillsammans. Om utbildning och utvecklingsstörning. 99.Kärnavfall – demokrati och vetenskap. Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. 101.Genomförande av tjänstepensions- direktivet. 102.Ekonomisk brottslighet inom taxi- näringen. 103.LSS – Särskilt personligt stöd. + Lättläst sammanfattning, och sammanfattning på teckenspråk. 104.Att lära för hållbar utveckling. 105.Utdelning av överskott i inkomst- pensionssystemet. 106.Folkbokföringsuppgifter hos arkiv- myndigheterna. 107.Att granska och pröva ansvar i kommuner och landsting. 108.Personskyddet för den centrala stats- ledningen. 109.Energideklarering av byggnader. För effektivare energianvändning. Sluta strunta i EU – EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . Nationaldagen – ny helgdag. Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. Näringslivet och förtroendet. Kategorisering och integration. Om före- ställda identiteter i politik, forskning, media, och vardag. Engagemang, mångfald och integration. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. En översyn av . –i statliga företag –i internationellt samarbete. [75] Allt ljus på storstadspolitikens lokala Förslag till nationellt utvärderings- program. Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. Personskyddet för den centrala stats- ledningen. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. Utlänningslagstiftningen i ett domstols- perspektiv. Från klassificering till urval. En översyn av . Informera om samhällets säkerhet. [25] Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. [58] Snö, mörker och kyla. Ny reglering för transporter av farligt gods. Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring.