sou · GSB398 · 2005-01-01 00:00:00 — Daglig verksamhet utvecklades under landstingens omsorgsverk- samhet och är fortfarande en omsorgsform. Kommunaliseringen innebar emellertid att man började komma bort från det traditio- nella dagcentret. Inom många kommuner finns en mångfald av olika former av daglig verksamhet som t.ex. café, hantverk, hunddagis, trädgårdsskötsel, storkök etc. Att bilda egna företag eller kooperativ blir också allt vanligare. Ett projekt som prövar ett ökat inflytande från brukarna finns i . Man valde att låta en grupp brukare lämna det traditionella dagcentret för att tillsam- mans bilda hantverkskooperativet . Unitis är en ekonomisk förening och styrelsen utgörs av medlemmarna i föreningen till- sammans med representanter för familjer och boendepersonal. Föreningen driver kafé och butik samt sysslar med tygtryck och möbelrenovering. En utvärdering visar att det är ett framgångsrikt kooperativ. I har personerna som är verksamma i koopera- tivet fått stor respekt och ses som aktiva och produktiva medbor- gare i kommunen. I många kommuner arbetar daglig verksamhet med målet att de unga ska kunna få ett lönearbete eller lönebidragsarbete. För att detta ska fungera behövs ofta stöd från arbetsförmedlingen via t.ex. SIUS-konsulenter. Det är dock inte ovanligt att ungdomar, som har haft en lönebidragsanställning, återkommer till daglig verksam- het. Anledningen är ofta ungdomarnas bristande sociala kompetens och att man på arbetsplatsen inte har möjlighet eller tid att särskilt arbeta med denna. Det är därför angeläget att skolan arbetar på ett sådant sätt att ungdomarna utvecklar och stärker sin sociala kom- petens. Flera kommuner har bildat samverkansråd för gym- nasiesärskolan och daglig verksamhet i syfte att arbeta fram gemen- samma mål för att på bästa sätt förbereda ungdomarna för vuxen- och arbetsliv. Hur bygger vi broar mellan skola och arbetsliv? Vi bedömer att en samverkan mellan gymnasiesärskola, arbets- förmedling, daglig verksamhet och arbetsmarknadens parter måste utvecklas i syfte att öka möjligheterna för de unga att få ett arbete på öppna arbetsmarknaden. Vid en konferens under temat Hur vi bygger broar till ett bra vuxenliv framkom att för många ungdo- mar från gymnasiesärskolan blir daglig verksamhet den första arbetsplatsen.7 För ett flertal skulle det dock vara möjligt att kom- binera arbete i eller privat verksamhet med arbete inom daglig verksamhet. Det ekonomiska ersättningssystemet gör det dock inte möjligt att förena aktivitetsersättning med lönebidrag, antingen gäller det ena eller det andra, vilket är ett påtagligt hinder för flexibla lösningar. För att fler ska kunna komma ut på den öppna arbetsmarknaden krävs emellertid stora insatser av såväl skolan som arbetsmarkna- den. Skolan måste utbilda för realistiska mål och det arbetsplats- förlagda lärandet ska vara ett led i arbetsprövningen. Denna måste starta tidigt, eftersom många elever behöver för att skolas in. menar att när elever avslutar sin skolgång inom gymnasiesärskolan så är det i första hand till arbetsförmed- lingen de ska gå. För att alltfler ungdomar ska kunna få ett arbete krävs då en samplanering för dem inom kommunen. Vi föreslår därför att den yrkesutbildningsdelegation som regeringen har tillsatt med uppgift att bland annat underlätta övergången mellan gymnasieskola och arbetsliv även ska inkludera gymnasiesärskolan och dess elever.8 Som vi har påtalat tidigare bidrar ett närmare samarbete mellan skolan och arbetsmarknadens parter till att göra övergången smidigare mellan gymnasieutbild- ningen och arbetslivet och för att stimulera till kompetensinsatser i arbetslivet. Det finns ett flertal yrkesområden där utbildningen i gymnasiesärskolan räcker som en introduktion i yrkeslivet, men kräver mer för att fungera fullt ut t.ex. inom byggsektorn, park- och anläggning och vård- och omsorg inom sektor. 7Hur vi bygger broar till ett bra vuxenliv. Inom sådana områden bör därför anpassade yrkesutbildningar på arbetsplatsen uppmuntras. Två nya utredningar med betydelse för möjlighet till ett arbete efter skolan betonar att den enskilde individen måste få det stöd hon behöver för att utvecklas i arbetet och att det indi- viduella stödet ska ge fler personer med nedsatt arbetsförmåga möjlighet att komma i arbete.9 Förslagen innebär bland annat att skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare avvecklas och ersätts av en ny insats - trygghetsanställning som ska vara öppen för alla arbetsgivare och inte bara för kommuner och andra myndigheter. Allmännyttiga organisationer ska inte få högre lönebidrag än övriga arbetsgivare och informationsinsatser från arbetsmarknadens parter, handikapporganisationerna och från arbetsförmedlingarna kommer att krävas för att människor med nedsatt arbetsförmåga lättare ska komma ut i arbete. Sammantaget kan förslagen ge fler alternativ till arbete med ekonomiskt stöd från stat och kommun efter avslutad gymnasiesärskola. Även förslagen från Samhallutred- ningen kan komma att innebära en ökad möjlighet till arbete. 10 Utredningen föreslår ett system för skyddat arbete i tre faser; den reguljära arbetsmarknaden prövas först och den enskildes behov kartläggs, om en lönebidragsanställning inte bedöms lämplig kan arbetsförmedlingen erbjuda en anställning vid eller hos annan arbetsgivare under högst . Fungerar inte de två första åtgärderna kan personen erbjudas tillsvidareanställning i eller hos andra arbetsgivare. Samordning av arbetshjälpmedel och lönebidrag LSS- och hjälpmedelsutredningen föreslår i sitt betänkande Hjälpmedel (SOU 2004:83) att arbetsförmedlingen övertar hela ansvaret för stöd till arbetshjälpmedel för dem som är anställda med stöd av löne- bidrag eller i skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare. ligger ansvaret på såväl arbetsförmedlingen som . Resurserna för arbetshjälpmedel måste också användas mer effek- 9SOU 2004:95 Arbetskraft. 10SOU 2003:56 Inte bara . tivt, vilket innebär att AMS och RFV/ska sam- ordna sina insatser. Utredaren föreslår att nuvarande beloppsgrän- ser för bidrag till arbetshjälpmedel tas bort. Genom ökad använd- ning av bra hjälpmedel kan möjligheterna att komma in och stanna kvar på arbetsplatsen förbättras för personer med funktionshinder. Erfarenheter från ett kommunalt utvecklingsarbete Vi har besökt som startade projek- tet Omvårdnad, stöd och habilitering i trädgård. Syftet var att utveckla en ny typ av daglig verksamhet och utbildning i trädgårds- hantverk för personer med utvecklingsstörning. Projektet drevs först som en försöksverksamhet i ett samarbete mellan Hantverks- skolan Dacapo och LSS-enhet. Medel för detta fick man genom EU Mål 2, Arvsfondsdelegationen, Grevillie fond, , kommunförbundet i och . Den dagliga verksamheten har dokumenterats i form av dag- böcker som trädgårdshandledare och deltagare har skrivit. Med ut- gångspunkt i dokumentation och erfarenheter har ett forsknings- program formulerats under följande teman: Integration, trädgård, utbildning, föräldrarelationer och kommunikation. Projektet drivs vidare av kommunens LSS-enhet, Hant- verksskolan och . finns 12 deltagare med rätt till daglig verksamhet i Trädgårdsgruppen. Gruppens deltagare arbetar parallellt med hantverksskolans utbildning i Trädgårdens hantverk och design (THD). Arbetsuppgifterna består av förkulti- vering i växthus, odling av egen kolonilott, fruktträdsbeskärning etc. Trädgårdsgruppen gör många nationella och internationella studiebesök och tar även emot studiebesök. I anslutning till den dagliga verksamheten får ungefär hälften av deltagarna undervisning i trädgårdsskötsel på Hantverksskolan . Detta sker i samarbete med Hantverksskolans övriga lärare och studerande. En del kursmoment har de tillsam- mans med eleverna på THD och kursplanen har delvis samma innehåll och upplägg som THD:s. De erfarenheter projektet har gjort visar att det finns möjligheter att utveckla utbildningen i större omfattning än som sker och med fler deltagare. Det finns ett behov av att ge deltagare i grundläggande utbildningar för personer med utvecklingsstörning möjligheter till fortsatt och mer kvalificerad utbildning. På ett personligt plan har möjligheten till fortsatt utbildning betytt ett rikare vardagsliv och flera av deltagarna har fått arbete ute i samhället. , , , och bekräftade den bild som rektorn och lärarna gav oss genom att mycket livfullt berätta hur betydelsefull utbildningen är för dem och att de aldrig vill sluta.11 Projektets erfarenheter har genom den positiva responsen givit utbildningsanordnarna idéer om en högskoleutbildning för lång- samt lärande inom hantverk, trädgård, park- och landskapsvård samt bygghantverk. Huvudsyftet skulle vara att utbildningarna ska förbereda för anställning eller för särskilda uppgifter/ansvar inom kommunens verksamheter eller fortsatt utbildning inom det ordinarie utbildningssystemet. 11 Namnen är fingerade.