sou · GSB3129d2 · 2005-01-01 00:00:00 — I finns än så länge endast rörbunden överföring av naturgas, frånsett två små anläggningar i och som uppbackning för biogas till bussar. För och även del är LNG-transporter något nytt, även om så- dana diskuterats . LNG-tekniken har utvecklats och övervägs även LNG- transporter med mindre fartyg och kortare överföringssträckor, bland annat i . LNG-transporter har en hög initial kostnad. Flera företag i undersöker möjligheterna att importera fly- tande naturgas. LNG har på grund av sina höga kostnader histo- riskt sett inte kunnat konkurrera med rörbunden naturgas i någon större omfattning i . Den senaste tidens kostnadssänkning vid produktion och transport av LNG har i viss mån förändrat detta. På den svenska naturgasmarknaden finns ingen inhemsk pro- duktion av naturgas. Det finns dock en tillförselledning till som möjliggör import. Ledningen sträcker sig mellan och . All naturgas till måste således överföras genom den. Gasen kan köpas i eller från ett annat land om den transiteras via det danska naturgassystemet. importerades naturgas till , varav 1,05 från och 0,2 från Tyskland4. Naturgasen som används i kommer i huvudsak från de danska fälten och i . Figuren visar över- föringsledningarna från produktionsfälten i till det svenska naturgassystemet. Från går ledningar till konti- nenten, vilket innebär att är sammankopplat med de konti- nentala systemen. Flera mer direkta anslutningsledningar kan, som senare kommenteras, bli aktuella. 4 BP statistical Review of World Energy 2003, Natural gas trade movements, . Värt att notera är att denna siffra är något högre än den siffran som företagen Nova naturgas och uppger för utredningen. Transport från naturgasfälten till Källa: / Egna bearbetningar. Transmissionssystemets överskottskapacitet kallas linepack och kan jämföras med ett mindre gaslager. pack innebär att trycket i transmissionssystemet kan tillåtas variera. När trycket är lågt finns möjlighet att tillföra systemet ett överskott av naturgas och tvärtom. Naturgasmarknaden kan delas upp i handel med naturgas och överföringsverksamhet5. De företag som äger överföringssystemet har även varit handelsföretag som säljer naturgas till slut- användare. Överföring kan delas in i transmission och distribution. Transmission är överföring genom överliggande ledningsnät. I föl- jande avsnitt beskrivs de aktiva företagen på naturgasmarknaden i . Den svenska naturgasmarknaden karakteriseras av att det finns ett fåtal företag. I följande avsnitt ges en kortfattad beskrivning av dessa. 5 Fortsättningsvis används båda benämningarna överföring och transport. Nova naturgas importerade och sålde 928 miljoner normalkubik- meter (Nm3) . Detta motsvarar ungefär . Fram till har Nova naturgas haft en unik ställning som ensam importör av naturgas till . För att få tillgång till naturgas har samtliga naturgasföretag i köpt sin naturgas av Nova natur- gas, antingen direkt eller via grossisten . Nova naturgas har i och med detta haft en mycket god inblick i vad de övriga företa- gen betalar för sin naturgas. Eftersom Nova naturgas även agerat som detaljhandlare och grossist på marknaden har detta inneburit informationsasymmetrier som givit företaget fördelar. Nova natur- gas äger stora delar av transmissionsnätet. sålde Nova naturgas sin handelsverksamhet till /S (se nedan) och är ett renodlat överföringsföretag. Nova natur- gas ägs av , , och . Det danska företaget /S () levererar naturgas till , , och samt har egen utvinning av naturgas. har tillgång till i stort sett all gas som produceras i och har därför fungerat som ett naturligt monopolföretag i . äger stora delar av den strategiska infrastrukturen i , exempel- vis de sjöledningar som förser med naturgas från Nord- sjön och all lagerkapacitet i . är delägare i Nova Naturgas. Genom de avtal som ingicks i samband med naturgasintroduktionen i har haft en särställ- ning som den huvudsakliga leverantören av naturgas till . har således en unik ställning som naturgasleverantör både i och i . gjorde entré på detal- jistmarknaden genom direktleveranser till . övergick Nova för handel med naturgas till . I försäljningen ingick Nova Naturgas kundavtal och distributionsledningarna till flera stora kunder. För- värvet har godkänts av Konkurrensverket6. är ett helägt dotterbolag till /S som i sin tur ägs i sin helhet av den danska staten. har handelsverksamhet i , upp till och med samt till och i . levererar i huvudsak naturgas till slutkunder och till detaljhandlare. Dessutom används en del av naturgasen för egen förbrukning. 6 I avsnitt 14.3 ges en närmare beskrivning av förvärvet. retaget levererar naturgas till ungefär 25 000 privatkunder. levererade cirka 650 Nm3 naturgas , vilket motsvarar av grossistmarknaden. har även omfattande överförings- verksamhet och har ansökt om koncession för utbyggnad från till . planerar även att, tillsammans med andra svenska, danska, tyska och norska energibolag, bygga en ny överföringsförbindelse från , kallad Baltic Gas Inter- connector. ägs till av det tyska energibolaget och till av norska energibolaget . Övriga företag som är aktiva på den svenska marknaden för överföring och handel med naturgas är Öresundskraft, , , och . Före- tagen har flera gemensamma nämnare. Samtliga är t.ex. kommunala bolag som köper in naturgas dels för egen förbrukning, dels för vidareförsäljning till andra slutkunder. Dessutom äger samtliga fö- retag distributionsnät för naturgas. Inget av dem äger transmis- sionsledningar. Fortumkoncernen är indirekt involverade i naturgasmarknaden både via Fortum värme och via Svensk Naturgas. Båda företagen är lokaliserade i . Fortum värme undersöker möjligheterna att ersätta stadsgasen i med naturgas. Verksamheten ligger inte i anslutning till övriga naturgassystemet och är så begränsad att företaget får anses som en eventuell fram- tida aktör på den svenska marknaden. Svensk Naturgas undersöker allmänt möjligheterna att introducera naturgas i an- tingen rörbundet via eller med LNG. Fortum har sitt huvudsäte i och ägs till av . Samtliga naturgasföretag, förutom Nova Naturgas och , har även andra verksamheter inom el- och fjärrvärmemarknaden i . I finns tre försäljningsled – import, grossisthandel och detaljhandel. Grossisthandel innebär försäljning till företag med avsikt att sälja gasen vidare. Import kan således ses som en form av grossistverksamhet. Med detaljhandel avses handel till kunder som förbrukar gasen. Två av företagen är verksamma i flera försäljningsled. Figur 12.2 visar vilka aktörer som fanns i försäljningsleden, import, grossist- handel och detaljhandel . Introduktion till naturgasmarknaden SOU 2004:129 Det finns således sju verksamma detaljhandelsföretag i . Marknadsandelarna för detaljhandeln i innan för- värvade Nova Supply är ojämnt fördelade. I figuren nedan redovisas marknadsandelarna för detaljhandeln för . De redovisade siffrorna är summan av företagets vidareförsäljning och den egna förbrukningen. Grovt räknat används ungefär hälften av företagens marknadsandelar till egen förbrukning och andra hälften till vida- reförsäljning. Detta gäller dock inte för som har mer om- fattande vidareförsäljning till slutkunder. Tabell 12.1 Andel naturgas 2003 Markn..andel, % * Anm: DONG:s försäljning till (ca 30 MNm3) ingår i siffran och redovisas därför inte separat. Källa: ÅF: Naturgasmarknad i förändring, Rapport 6a. Företagen på den svenska naturgasmarknaden kan delas upp i två kategorier utifrån ägarstrukturen. , Nova Naturgas och Svensk Naturgas ägs av utländska privata eller statliga bolag, medan , , , och Öresundskraft ägs av svenska kommuner. Det svenska transmissionssystemet ägs helt av utländska företag. Det tyska energibolaget är majoritetsägare i och har genom sitt ägande av även en andel av Nova Naturgas. I figur 12.3 illustreras ägarstrukturen på den svenska naturgasmarknaden. Figur 12.3 Ägarstruktur på den svenska naturgasmarknaden Ägarstruktur på den svenska naturgasmarknaden Källa: ÅF: Naturgasmarknad i förändring, Rapport 6a. Horisontell integration, dvs. ägande i två konkurrerande företag, är problematisk ur konkurrenssynpunkt. Ägandet kan t.ex. leda till en dominans på marknaden som skapar utrymme för att höja priserna eller minska utbudet till följd av minskad konkurrens. (HHI) är en indikator på konkur- renssituationen på marknaden om produkterna är relativt homo- gena. Den ger en uppfattning om storleksfördelningen mellan företagen på en marknad.7 Med beaktande av att förvär- 7 En marknad med ett HHI är en okoncentrerad marknad. Ett HHI innebär att marknaden är koncentrerad och ett HHI över 1800 innebär att marknaden är mycket koncentrerad. För en närmare beskrivning hänvisas till avsnitt 2.8. vade Nova Supply under detta år kunde ett HHI på 7100 beräknas för den dansk-svenska grossistmarknaden. Marknaden måste därför ses som mycket koncentrerad. Värt att notera är att förvärvet inne- bar en indexförändring från 6200 till 7100 vilket indikerar att kon- centrationen kan leda till negativa effekter för konkurrensen.8 De investeringar som krävs för att bygga infrastruktur för natur- gas är stora och irreversibla. Infrastrukturen har dessutom en mycket lång livslängd. Investeringarna är därför förenade med en betydande ekonomisk risk. Hur stor denna risk är beror bl.a. på kapacitetsutnyttjandet och nätanvändarnas betalningsförmåga un- der infrastrukturens livslängd. Den traditionella metoden att minska nätägarnas ekonomiska risker har varit vertikal integration av överföring och handel. Kost- naderna för nätet har således subventionerats genom intäkter från handel med naturgas. När den svenska marknaden öppnades 2000 innebar möjligheterna till sådan korssubven- tionering att vertikalt integrerade företag fick konkurrensfördelar. 8 beslut 556/2004 Utvinning, produktion, överföring och försäljning av naturgas ut- gör en s.k. nätverksindustri. Kännetecknande för dessa är nätverk som binder samman produktionen av branschens basprodukter med de slutliga konsumenterna av dessa produkter. Detta innebär ett starkt beroende av infrastruktur. Förutsättningarna för konkur- rens och marknadsbestämd prisbildning och kapacitetsutbyggnad skiljer sig från andra branscher. Det finns ofta betydande skalför- delar i utbyggnad och drift av nätverksindustriernas infrastruktur. Skalfördelarna innebär att kostnaden för att hålla en viss transport- kapacitet är lägre i ett storskaligt överföringsnät än i två eller flera parallella överföringsnät som tillsammans har samma kapacitet. Överföringsverksamhet motsvaras av nätverksamhet på elmarkna- den. Verksamheten karaktäriseras av lokala monopol. Överförings- systemet kan uppdelas i transmission, distribution och lager. Huvuddelen av systemet utgörs dock av rörledningar som kan delas in i transmissionsledningar och distributionsledningar. Transmissionsledningar används för att överföra naturgas över längre sträckor med ett betydligt högre tryck än i distributionsled- ningarna. En enhetlig definition av vilka ledningar som ingår i ett transmissionssystem saknas, men delas här in i stamledning och grenledningar. De senare fördelar naturgasen in i de områden där den skall distribueras. Distributionsledningarna överför naturgasen från grenledning- arna till kunder. Distributionssystemet har olika trycknivåer för att anpassa leveransvolymerna mot olika kundgrupper. Därutöver finns direktledningar från stamledningen till de största kunderna. Variationer i förbrukning uppstår naturligt som en följd av uppvärmningsbehov, säsongsvariationer i processindustrier samt i konkurrensen med andra energiråvaror. Mindre variationer går att reglera genom tryckändringar i gasledningen, dvs. genom s.k. linepack, medan större ändringar kräver tillgång till ett gas- lager1 eller genom lägre tillförsel till ledningen. Tillgång till linepack beror på den aktuella driftsituationen. Det är oftast mycket kort tidsperspektiv för att kunna förutsäga storleken på tillgänglig line- pack. Det finns olika principer att fördela linepack. Generellt kan sägas att en del av tillgänglig linepack bör systemansvarig förfoga över för att minska behovet av att köpa eller sälja obalansgas, och en del behövs för att kunna hantera drift och underhåll av systemet. När dessa behov är tillgodosedda kan kvarvarande linepack komma marknaden tillgodo. Naturgasen till den svenska marknaden importeras via utanför till utanför . Från , som har enda mottagningsstation, distribueras gasen vidare ut via det svenska naturgassystemet. Figuren visar hur naturgassystemet är begränsat till sydvästra , från till . Från sträcker sig en förgrening till i . 1 I finns inga kända naturliga förutsättningar för naturgaslager. I är därför linepack den enda form av lagring som funnits fram då Gas försöksanläggning Skallen i invigdes. Lagret bygger på LRC-teknik () vilket innebär en svetsad gasbehållare placerad i ett bergrum med rundgjuten cement. Figur 13.1 Det svenska naturgassystemet Källa: Nova Naturgas. Det svenska naturgassystemet består av endast en stamledning med grenledningar till distributionsnäten. Den europeiska naturgas- marknadens transmissionsledningar är däremot sammankopplade nät och skiljer sig därför i det avseendet från det svenska systemet. Vid tiden för naturgasens introduktion i bedömdes natur- gasen som ett intressant alternativ i svensk energiförsörjning.2 Mot bakgrund av oljeberoendet och krisen lyftes kra- ven på försörjningstrygghet och miljöhänsyn fram som argument för naturgasens introduktion. Naturgas började användas i , då nätet byggdes ut i södra och västra . Stamledningen från till stod klar . Sedan naturgasen introducerades i expanderade naturgasen snabbt fram för att därefter växa i mer måttlig takt. 1987/88:90, bet. 1987/88:NU40, rskr. 1987/88:34. Den befintliga transmissionsledningen mellan och har en kapacitet på 2 miljarder normalkubik- meter (Nm3) gas , vilket motsvarar ca . Med kom- pressorer kan kapaciteten utökas till ca . Siffrorna är unge- färliga och baseras på jämn belastning över året. med hög lastfaktor begränsas den möjliga kapaciteten till ungefär utan kompressorer och drygt med kompressorer. finns inga kompressorer i det svenska systemet. Även uttags- punkternas geografiska placering har betydelse vid beräkningar av den maximala transmissionskapaciteten. Med stor förbrukning tidigt i systemet är den totala transmissionskapaciteten högre än om motsvarande uttag sker längre norrut. Historiskt har det största flödet mellan och varit . En grov uppskattning är att detta kan ökas med utan förstärk- ningar i . Inför naturgasmarknadens konkurrensutsättning och avveck- lingen av kärnkraften har utbyggnad av naturgassystemet återigen aktualiserats. pågår det utbyggnad av det befintliga naturgassystemet på flera håll i landet. Följande planer för utbygg- nad är aktuella: Gas har beviljats tillstånd för en ny tillförselledning mellan och (via ). Projektet går under namnet Baltic Gas Interconnector. Danska Gastra och norska Statnett undersöker möjligheterna för att tillsammans bygga ut transmissionsnätet för gas i Skan- dinavien. Ett sådant nät är tänkt att öka konkurrensen mellan energiföretagen och förbättra den samlade försörjningssäker- heten. Nova naturgas har tidigare deltagit i projektet men med- delat att företaget inte anser sig ha möjlighet att delta i den inledande undersökningen. Förtaget har därför tillsvidare avslutat samarbetet men ser dock positivt på projektet och kan komma att engagera sig igen. I har regeringen föreslagit utökade forskningsinsatser för miljö- och klimatmässigt förvarbar användning av naturgas för elenergiproduktion och annan användning, bl.a. som motorbränsle.3 Regeringen väntas fatta beslut . Ett prioriterat område är användning av naturgas som industriråvara och bränsle i norsk industri. Av särskilt intresse för den svenska marknadens försörjning med naturgas är planer på en rörledning från exportsystem till industriregionen inom i . Om detta projekt realiseras, öppnas möjligheter för en anslutningsledning till det svenska naturgassystemet på . Gas har projekterat en förlängning av befintlig ledning upp till för att sedan fortsätta en utbyggnad mot . För tillfället pågår förprojektering av sträck- ningar från via och mot respektive . En ungefärlig tidplan för ut- byggnaderna är följande: Kartan visar schematiskt Gas planer för utbyggnad i . Källa: Gas. nr 47, 2003-2004. Gas uppger att det finns en betydande potential i . I området norr om finns 10–15 större potentiella kunder i form av kraftvärmeverk, massa- och pappers- industri och stålindustrier. är ett helägt dotterbolag till och bildades i syfte att undersöka förutsättningarna för ut- byggnad av naturgassystemet i , och Bergslagen. Vid ett positivt utbyggnadsbeslut har bolaget som målsättning att kunna börja leverera naturgas till kunder i om- rådet . Utöver utbyggnaden av naturgassystemet finns långt gångna planer på en utökad användning av det befintliga systemet. Ett nytt kraftvärmeverk med naturgas som bränsle kommer att uppföras i i . Driftstarten är planerad . kommer att bli en så kallad gas- kombianläggning med en eleffekt på 260 MW och en värmeeffekt på 290 MW. Bränsleförbrukningen beräknas uppgå till naturgas , vilket motsvarar cirka 3 000 GWh. Naturgasen köps direkt från det danska företaget och enligt avtal skall de leverera naturgas för användning främst i kraftvärmeverk. Ett kraftvärmeverk planeras även i . Beslut om investering väntas . Gas har ansökt om att få använda 5 600 GWh naturgas i anläggningen. Anläggningen är pla- nerad för värmeeffekten 250 MW och eleffekten 400 MW. För- utsatt att investeringsbeslut kan tas skulle anlägg- ningen enligt företaget kunna vara i kommersiell drift 2009. Längs Stenungsundsledningen kommer naturgasen främst att användas som en råvara i industrin. En kortsiktig uppskattning för regionen är att marknaden ökar med 1,2–1,5 TWh.4 Öresundsver- ket och bedöms enligt företagen själva sammanlagt komma att använda naturgas motsvarande storleksordningen vid full drift. I ett kort perspektiv skattar Gas att marknaden upp till har en tillkommande potential på . I ett femtonårsperspektiv bedöms en marknads- potential på 12–föreligga i området. Även Fortums planer bör betraktas från en längre tidshorisont och överlappar delvis Gas marknadspotential för utbygg- 4 Källa: Nova naturgas. Förprojektering har påbörjats och följande marknadsbild har presenterats för utredningen: Källa: Svensk Naturgas/Fortum. Den redovisade marknadsbilden inkluderar delar av och . 13.2.2Prognos för framtida användning och har gemensamt upp- skattat den framtida användningen av naturgas i en rapport till regeringen juni 2004.5 Myndigheterna har valt att begränsa sig till att beskriva utvecklingen av energisystemet utifrån antaganden om den ekonomiska utvecklingen. I myndigheternas huvudalternativ antas tillförseln av bränslen öka, vilket bl.a. beror på ett ökat trans- portarbete och att en minskad elproduktion i kärnkraftverken medför en ökad förbränningsbaserad elproduktion. De största för- ändringarna som förväntas ske är bortfallet av kärnkraftproduktion samt en ökad användning av naturgas. Naturgastillförseln väntas öka till /år den första perioden mellan och . Den andra perioden mellan och förväntas naturgastillförseln öka till /år. Myndigheterna gör därför bedömningen att stamledningen för naturgas kan komma att behöva byggas ut. Det kan också bli aktu- ellt med import av LNG. 5 Prognoser över utsläpp av växthusgaser, Delrapport 1 i och Natur- vårdsverkets underlag till Kontrollstation 2004. 13.3 Kapacitetsbokning i överliggande nät För att säkerställa att tillträde till naturgassystemet sker på objek- tiva och icke- diskriminerande grunder har utredningen i sitt del- betänkande föreslagit att en juridisk person som bedriver över- föringsverksamhet eller innehar naturgaslager inte får bedriva handel med naturgas. 6 bedrivs dessa verksamheter i integrerade bolag. Enligt naturgaslagen skall transporttariffer utformas så att den avgift ett naturgasföretag eller en berättigad kund betalar för trans- porten till sin anslutningspunkt innefattar avgift för transporten i samtliga rörledningar, genom vilka transporten sker.7 Uppdel- ningen mellan handels- och transportverksamhet kommer att leda till att en naturgasförbrukare som köper naturgas kom- mer att behöva teckna ett avtal om överföring av naturgasen. Gäl- lande lagstiftning innebär att avtalet om överföring måste inkludera avgift för överföring i såväl distributionsnät som överliggande nät. har de aktiva naturgasföretagen i diskute- rat om det överliggande nätet skulle utnyttjas effektivare om även andra aktörer än distributörerna tillåts teckna avtal om överföring i överliggande nät. I sådana fall skulle ovan nämnda paragraf i natur- gaslagen behöva ändras. Utredningen har kontaktats av företagen som informerat om sina synpunkter i frågan. Avsnittet bygger på uppgifter från dessa kontakter. Om en kund inte använder all kapacitet som han avtalat om kan den aktör som bokar kapaciteten sammanlagra överskottet. Att sammanlagra kapacitet innebär att den som bokar kapaciteten får inkomster trots att kapaciteten förblir outnyttjad. Eftersom den som bokar kapacitet sannolikt har flera kunder kan denne tillgodo- göra sig stordriftsfördelar genom sammanlagring av kapacitet från samtliga kunder. En andrahandsmarknad för transmission innebär att den kapaci- tet som är bokad och betald, men som av olika skäl inte används, bjuds ut på marknaden igen. En förutsättning för att en andra- handsmarknad skall uppkomma är att efterfrågan är större än utbu- det av kapacitet. En andrahandsmarknad kan vara en väg till effek- tivare utnyttjande av transmissions- och lagersystem eftersom det flödar mer gas genom naturgasnätet än om den inte hade funnits. 7SFS 2000:599, 3 kap 6 §. En andrahandsmarknad kan ge nätägaren marknadsbaserade sig- naler om kapacitetsinvesteringar. Detta sker genom att nätägaren kan identifiera vilka delar av systemet som återkommande drabbas av kapacitetsbrist (flaskhalsar) och som därför är i behov invester- ingar. 13.3.1Kapacitetsbokning med nuvarande lagstiftning Den nuvarande lagstiftningen bygger på att det är nätägaren till vilken kunden är ansluten, vanligtvis distributionsnätägaren, som bokar kapacitet i överliggande nät. Motsvarande princip tillämpas på elmarknaden. Ett problem med rådande system som lyfts fram är att det inte finns några incitament för distributionsnätägaren att konkurrensut- sätta överföringsverksamhet genom att tillåta en andrahandsmark- nad för outnyttjad kapacitet. Kapaciteten är redan betald och sälja- ren har en garanterad intäkt. I dessa fall blockeras kapacitet i över- liggande nät utan möjligheter att utnyttjas av kunder i närliggande områden. Om nätverksamheten vore konkurrensutsatt torde ökade intäk- ter leda till sänkta transmissionstariffer. Eftersom nätverksamheten i stället är monopol står tariffsättningen under tillsyn av Energi- myndigheten. Myndighetens uppgift är att säkerställa att tarifferna är skäliga. Det betyder att företaget riskerar att myndigheten inleder tillsyn om stordriftsfördelar av sammanlagringsvinsterna leder till en alltför hög intäktsnivå för nätägaren. 13.3.2Alternativ modell för kapacitetsbokning i överliggande nät För att uppnå ett effektivt utnyttjande av naturgasnätet, och i och med detta en bättre fungerande marknad, finns det aktörer på den svenska naturgasmarknaden som menar att överföringstariffer inte med nödvändighet skall innefatta avgift för överföringen i samtliga rörledningar, genom vilka överföring sker. Liksom med nuvarande lagstiftning tecknar slutkunden ett kapacitetsavtal om överföring genom distributionsnätet med den nätägare till vilken han är ansluten. Med en förändrad lagstiftning skulle dock även aktörer som handlar med gas ha möjlighet att boka kapacitet för överföring genom överliggande nät. En andrahandsmarknad för handel med kapacitet torde upp- komma naturligt om aktörerna som bokar kapacitet konkurrensut- sattes.