sou · GSB360 · 2005-01-01 00:00:00 — Den juridiska experten bi- står inte med att formulera och skriva konsortialavtal. Rådgiv- ningen har koncentrerats kring att tolka och klargöra innebörden och lämna synpunkter på de förslag till avtal som svenska deltagare fått från koordinatorer för underskrift. Eftersom konsortialavtalet har fått en större betydelse och i många fall är obligatoriskt i sjätte ramprogrammet, har frekvensen av frågor och problemställningar kring dessa avtal ökat. Den juridiska informationen och rådgivningen omfattar även ti- digare ramprogram, framför allt femte ramprogrammet, och kan gälla alla tänkbara aspekter kring att delta i EU-projekt. Rådgiv- ningen när det gäller konsortialavtal har till stor del bestått av ana- lys av konsortialavtal utifrån svenska deltagares utgångspunkter och intressen. Den juridiska rådgivningen har främst utnyttjats av företag och institut, men även av de större universiteten. och högskolor i avsaknad av egen juridisk kompetens, utgör en ökande andel. Frågorna rör ofta kostnader, ansvar och nyttjanderätter, upphovsrätt etc. Flera av lärosätena har byggt upp egen juridisk kom- petens för EU-finansierad forskning. finns inget formaliserat nätverk för utbyte av kunskap och erfarenheter mellan Beskrivning av nuvarande nationell organisation juristerna på lärosätena och EU/jurist. Förutsättningar för att etablera ett sådant syns däremot finnas. En central del i serviceorganisationen är NCP-verksamheten. Rådet utsågs under femte ramprogrammet till svensk s.k. National Con- tact Point (NCP) för samarbetet inom EU:s ramprogram, i enlig- het med riktlinjer18. Kommissionen etablerade då ett europeiskt nätverk av nationella kontaktpersoner för varje delprogram i alla medlemsländer. De grundläggande principerna för de nationella kontaktpunkterna fastställdes i ett dokument från kallat Guiding Principles for Setting up In- formation and 30 October 1998. Syftet med är att den skall underlätta för att effektivt sprida relevant och korrekt infor- mation om ramprogrammet med dess delprogram. NCP-funktio- nen kan därför beskrivas som Kommissionens förlängda arm i de olika medlemsländerna för att nå ut med information. Tanken är att systemen för nationella kontaktpunkter ska knyta samman verk- samheter över gränserna i nätverk. Det kan handla om projekt för benchmarking eller sökande efter samarbetspartners. Kommissio- nen ser detta gränsöverskridande som ett sätt att förverkliga det europeiska området för forskning. De nationella regeringarna upprättar, finansierar, utser och över- vakar systemen för nationella kontaktpunkter. Kommissionen till- handahåller nödvändig information och utbildning. De personer som är utsedda till NCP kallas regelbundet till möten vid Kommis- sionen för att få information och för att utbyta erfarenheter av ar- betet inom ett område eller ramprogrammet som sådant. Kommissionen betraktar systemen för nationella kontaktpunk- ter i medlemsstaterna som viktiga parter för genomförandet och förvaltningen av ramprogrammet. Enligt kommissionen är partner- skapet, som bygger på delat ansvar, viktigt för att öppenhet och lika tillträde skall kunna garanteras. Enligt riktlinjerna förbinder sig Kommissionen att offentliggöra de nationella kontaktpunkterna bl.a. i databasen . Kommissionen tillhandahåller även lämplig utbildning för de nationella kontaktpunkterna när det gäller alla 18 Guiding Principles for Setting up Information and 30 October 1998. Beskrivning av nuvarande nationell organisation tematiska och ledningsmässiga aspekter av ramprogrammet samt information om EU-strategier och olika etiska aspekter. Kommis- sionen bjuder också in till seminarier och konferenser och utser kontaktpersoner inom Kommissionen. Kommissionen förbinder sig även att ge information om arbetsprogram och tids- scheman, statistik etc. Kommissionen kan i vissa fall ge bidrag till kostnader för särskilda åtgärder och aktiviteter som är av gräns- överskridande karaktär. Det kan gälla åtgärder som syftar till att stimulera och underlätta för små och medelstora företag, små fors- karlag samt nya och avlägset belägna forskningscentra i kandidat- länderna att delta i prioriterade tematiska områden.19 har fastställt grundläggande principer för NCP-verksamheten. Principerna är emellertid endast rekommen- dationer. Enligt de rekommendationer som utfärdats för sjätte ramprogrammet är nyckelorden i uppdraget: information, rådgiv- ning, stöd, utbildning och vägledning. En NCP ska ge information om villkoren för deltagande i ramprogrammet och för att lämna in förslag till projekt. Andra arbetsuppgifter är att organisera infor- mationsdagar, seminarier, konferenser, skriva nyhetsbrev och att organisera webbplatser och mässor. Ytterligare uppgifter är att för- bättra medvetenheten om gemenskapens mål och att öka kvinnors deltagande i ramprogrammet samt att stärka kopplingen mellan vetenskap och etik liksom mellan vetenskap och det civila samhäl- let. I NCP-uppgiften ingår även att förbättra medvetenheten om andra europeiska program på området för forskning och innova- tion, såsom EUREKA och COST. NCP ska även rapportera till Kommissionen om problem och svårigheter som uppkommit vid deltagande i och genomförande av ramprogrammet. Enligt rekommendationerna från Kommissionen bör en organi- sation som ansvarar för NCP-verksamheten ha följande kvalifika- tioner: Ha god kunskap om gemenskapens aktiviteter för forskning och teknisk utveckling och aktuella tekniska områden. Kunna tillhandahålla stödtjänster till olika typer av aktörer (bland annat inom industrin, den akademiska världen och små- och medelstora företag). Ha kompetens inom ledning och finansiering av verksamhet för forskning och teknisk utveckling. 19 (Guiding principles for setting up systems of National Contact Points (NCP systems) for the Sixth on Research and Technological Development (FP6)). Beskrivning av nuvarande nationell organisation Påvisa den erfarenhet och ha de möjligheter att bli accepterade som krävs för att nå det aktuella forskningssamfundet samt ha goda kunskaper om den nationella forskningsmiljön. Ha lämplig personal och utrustning (t.ex. informationsteknik) Kunna fungera som oberoende organisation(er) och vara garan- terat opartiska vid tillhandahållandet av tjänster. Lämpa sig för att bli en del av ett internationellt system för att främja deltagandet i sjätte ramprogrammet och i sökandet efter samarbetspartner. Ha förutsättningar att fungera som samordnare för systemets olika aktörer. Varje medlemsstat ansvarar för sitt lands uppbyggnad av systemet för nationella kontaktpunkter, dvs. att utse en eller flera organisa- tioner, offentliga eller privata, som ska ingå i systemet. Utnäm- ningen av organisationer bör meddelas Kommissionen i ett offici- ellt brev från det ministerium som ansvarar för vetenskap, forsk- ning och teknisk utveckling. Kommissionen erkänner sedan dessa organisationer att fungera som prioriterade kontaktpunkter. EU/utsågs av regeringen att vara i även i sjätte ramprogrammet. Rådets uppgift som NCP in- nebär ett särskilt ansvar för tillhandahållande av riktad programspe- cifik information, bevakning och spridning av nyheter om rampro- grammet samt rådgivning och utbildning av presumtiva deltagare i programmen. Chefen för /är samordnare för NCP- verksamheten och de sex handläggarna vid kansliet i är alla NCP-ansvariga, var och en inom ett eller flera delprogram. Även chefen för är NCP-ansvarig inom två tema- tiska områden. Som framgår nedan delar Rådet emellertid ansvaret för viss NCP-verksamhet med andra organisationer samt att och delar på ett NCP-ansvar. I sjätte ramprogrammet omfattar Rådets NCP-ansvar de tema- tiska områdena i första blocket Att integrera EU:s forsknings- verksamhet: Nanoteknik, multifunktionella material och nya produktions- processer Flyg- och rymdteknik (delat ansvar med Rymdstyrelsen) Beskrivning av nuvarande nationell organisation Hållbar utveckling och globala förändringar och Medborgare och styrelseformer i ett öppet europeiskt kun- skapssamhälle. Inom det andra blocket Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet har rådet NCP-ansvaret för följande områden: Vetenskap och samhälle. Rådet svarar även för NCP beträffande (), och . Rådet delar NCP-ansvaret med för programmen som handlar om småföretagssats- ningarna och innovation. och har ett delat ansvar för NCP- verksamheten som rör öppnandet av nationella program, kallat ERA-NET. Rådet har inom sitt NCP-ansvar deltagit i internationella projekt som syftat till att aktivera europeiska småföretag, underlätta inter- nationell partnersökning och att utveckla NCP-verksamheten. Enligt de NCP-ansvariga, som utredningen talat med, går en stor del av arbetstiden till NCP-uppdraget. Med ett nytt ramprogram har mycket tid gått åt för att lära sig det på sina fem fingrar. Det är många telefonsamtal från universiteten. För vissa tematiska pro- gram är det även många storföretag som ringer. En vanlig fråga ut- går ifrån att den sökande säger sig ha en idé och undrar var den kan passa in någonstans. 3.2.4Verksamheten vid kontoret i Brysselkontoret är bemannat med två personer. Den ena är chef för kontoret och tillika NCP inom två tematiska områden (genforsk- ning och bioteknik, livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet). Den andra personen är lokalanställd och svarar för generell infor- mation om ramprogrammet med ett särskilt ansvar för programmet Woman and Science. Studenter har under sitt examensarbete i statskunskap deltagit i kontorets allmänna uppgifter, aktivt bidragit med författande av nyhetsbrev och förberedelser inför seminariet. Beskrivning av nuvarande nationell organisation Kontoret hyr lokaler av den schweiziska organisationen, Swiss- core, med motsvarande uppdrag. Även det tyska kontoret, KoWi, är inrymt i samma byggnad. Hyreskontraktet är un- der omförhandling och kan, har utredningen erfarit, förlängas un- der än . Lokalerna är centralt placerade med avseende på kontakter med generaldirektoratet för forskning och andra EU-institutioner. Besökare hos Brysselkontoret kommer från svenska företag, kommuner, forskningsråd och myndigheter, universitet och hög- skolor. Därtill kommer forskningsrelaterade besökare från andra länder, tjänstemän från kommissionen och samarbetspartners i nät- verket IGLO. Det svenska Brysselkontoret är en aktiv part i detta nätverk som består av olika länders forskningsorganisationers kontor i . En del av samarbetet innebär att man delar med sig av tidig information genom att lägga ut den på den gemen- samma webbplatsen IGLO, där en specifik e-postadress endast är tillgänglig för IGLO-medlemmar. Medlemmarna träffas också för diskussioner och informationsutbyte samt arrangerar gemensamma konferenser. IGLO har byggt upp en väl fungerande databas för partnersökning. Brysselkontoret innehar ordförandeskapet för IGLO 2003/2004. Av årsredovisningen framgår att kontorets service till olika besökare gällde bl.a. information om det sjätte ramprogrammet, diskussioner om specifika projekt inom några tematiska områden, konkret granskning av projektförslag samt hjälp till konsortier och individuella besökare med kontakter i samt nyttjande av kontorets lokaler för projektmöten. Brysselkontoret medverkade även i konferenser och informationsdagar i , t.ex. vid KI, KTH, och . Det senare skedde i samarbete med North som har ett re- gionalt kontor i . Brysselkontoret informerade även de andra svenska regionala kontoren i om de nya instrumenten i sjätte ramprogrammet. Det kan också nämnas att Brysselkontoret arrangerade en prorektorskonferens i samarbete med och i , ett möte med EU-samordnare från svenska universitet i , samt informationsdagar om livs- medelsforskning i tillsammans med IVA och forsk- ningsinstitutet . Brysselkontoret organiserar även seminarier där svenska forskare får möjlighet att kort presentera ett forskningsområde som är an- geläget för . Till sådana möten inbjuds de tjänstemän i Beskrivning av nuvarande nationell organisation Kommissionen som är närmast berörda av forskningsområdet. Se- minarierna är öppna och deltagare från olika organisationer kan bevista dem. Detta är ett sätt att synliggöra och svensk forskning i . Det kan ibland vara ett led i att få in ett forsk- ningsområde i den befintliga strukturen i ramprogrammet eller att påverka utformningen av ett kommande. kommer en seminarieserie med svensk forskning att genomföras i samverkan med den svenska representationen i och ett antal svenska forskningsmyndigheter. I kontorets uppdrag ingår även att hålla kontakt med tjänstemän inom Kommissionen, s.k. desk officers eller tjänstemän på högre nivå. Ett syfte är att kunna hjälpa svenska deltagare att få kontakt med relevant tjänsteman på Kommissionen. Ett annat syfte är att på ett tidigt stadium få information om vad som är på gång inom ett delprogram. Ett tredje syfte är att på ett tidigt stadium kunna föra fram svenska synpunkter och påverka utvecklingen i ett större eller mer begränsat perspektiv. Rådet arbetar i och genom flera nätverk. Ett av de äldsta och mest etablerade nätverken utgörs av EU-handläggarna vid lärosätena. EU-handläggarna initierade detta informella nätverk för att gemen- samt bygga upp aktuell information och kunskaper om EU:s ram- program. De organiserar själva sina träffar och bjuder in Rådet som föredragshållare och informatörer till mötena. Intensiteten i kon- takterna mellan gruppen och Rådet har emellertid minskat i om- fattning allteftersom EU-handläggarna blivit mer erfarna och ska- pat egna kontakter inom andra nätverk och i Kommissionen. Rådet arbetar också med regional samverkan i . Exempel på sådant regionalt arbete är i västra där Västra Götalands- regionen har tagit ett initiativ till regional samverkan mellan hög- skolor och universitet, institut och kommuner för att öka regio- nens deltagande i EU:s ramprogram. EU/har förbundit sig att finnas på plats för lokal rådgivning en gång . De regionala aktörerna ansvarar för att boka möten och lo- kaler (vanligtvis på Miljövetenskapliga Centrum, ett samarbetsorgan mellan och ) och står för resekostnaderna. Beskrivning av nuvarande nationell organisation I norra planeras ett samarbete med CENTEK som sam- verkar med för att öka deltagandet från regionen i ramprogrammet. Avsikten är att Rådet ska finnas på plats för rådgivning en gång . CENTEK ska svara för lokaler, marknadsföring och bokning. I har Rådet erbjudit sig att ställa upp med regional närvaro som en del i Till- växtprogrammet för . Ett projekt som kallas bedrivs i med som koordina- tor. Rådet har också samarbetat med regionala aktörer i västra . Rådet arrangerar seminarier för mindre och medelstora företag. En viktig målgrupp för att nå mindre och medelstora fö- retag är forskningsinstituten. Rådet är ofta inbjudet till diskussio- ner i (in ) EU-handläg- gargrupp. Förutom arbetet med SME-inriktade seminarier tillsam- mans med lokala aktörer, planerar Rådet för att ge rådgivning lokalt genom olika regionala nätverk. Rådet deltar aktivt i vissa beredningsarbeten inom EU. Ett ex- empel är att Rådets jurist biträdde den svenska representationen i i Kommissionens process för att ta fram regler för delta- gande i sjätte ramprogrammet. I uppdraget ingick även att ta fram modellkontrakt och frågor om upphovsrätt Intellectual Property Rights (IPR). Ett annat exempel är att kansliets chef deltog i Kommissionens arbetsgrupp för att utforma en vägled- ning för NCP-verksamheten. deltog Rådet i förbere- delsearbetet i åtta projektansökningar till sjätte ramprogrammet. Hälften av dessa ansökningar godkändes. Rural-ETINET som startade , syftar till att hjälpa landsbygdens SME inom branscherna jordbruk, skogs/träindustri, avfallsteknik och ecosystem (miljöteknik) att delta i sjätte ramprogrammet. EU/är Task leader för området ecosystem. Ett annat godkänt projekt där EU/är Task leader är SME goes Lifescience. Projektet syftar till att öka andelen SME inom Life Sciences i sjätte ramprogrammet. Rådet deltog även i en ansökan för projektet . Även detta pro- jekt är godkänt och syftar till att öka antalet framgångsrika EU-an- sökningar för företag inom bioteknik, framför allt från de nya medlemsländerna. EU/är en av tre parter i projektet. Trainnet Future, är ett godkänt nätverk för NCPs och stödorga- nisationer med fokus på kandidatländer inom området Food Qua- lity and Safety. Beskrivning av nuvarande nationell organisation EU/har tillsammans med från fått INTAS uppdrag till institutionsuppbyggnad i de Centralasiatiska länderna. Projektet som har startat , syftar till att stödja länderna med rådgivning när de bygger upp egna nationella EU programkontor och att hjälpa till med partnersökning i EU för gemensamma projekt. Rådet utsågs av regeringen till i . Skapandet av sådana centra i varje europeiskt land är en del av strategi för att öka forskarrörligheten i . Arbetet som i innebär att vara en första kontaktpunkt för utländska forskare som kommer till , och på olika sätt bistå med information och rådgivning om svenska förhållanden, och därigenom underlätta för dessa forskare att anpassa sig till svenskt vardags- och arbetsliv. har EU/planerat, skrivit och lämnat in en ansökan om finansiellt stöd från för arbetet som . Ansökan utvärderades och gick vidare till steg 2, kontraktsförhandlingar. Dessa beräknas vara slutförda un- der . Verksamheten som avses starta . Den kommer att ske under namnet Research in och utföras tillsammans med två andra partners, och . Viktiga delar i arbetet blir att bygga upp en kunskapsbas om svenska förhållanden och regler, öppna en help- desk till vilken forskare kan vända sig med frågor om , pro- ducera en webbplats med information om att leva och arbeta i samt att skapa ett nätverk av svenska aktörer som arbetar med information till inkommande ut- ländska forskare. Efter önskemål från deltog Rådet i beredningen av sjätte ramprogrammet. Rådet genomförde flera re- gionala seminarier för att inhämta synpunkter på Kommissionens dokument inför sjätte ramprogrammet. Rådet gjorde även en re- missammanställning från ett hundratal remissinstanser. Beskrivning av nuvarande nationell organisation EU/har även i uppdrag att beskriva och analysera svenskt deltagande i ramprogrammet. Den primära målgruppen för resultaten av dessa analyser är främst och de för- handlande organisationerna. Statistikarbetet har inriktats på att hämta in och granska primärdata från olika källor. Ett arbete har pågått för att bygga upp en egen databas vid Rådet. Möjligheterna att bygga da- tabasen begränsas dock av Kommissionens regler om sekretess och att data inom de olika programkommittéerna presenteras på högst olika sätt. Rådet har inte tillgång till kontinuerlig och direkt information från programkommittéarbetet. Som en konsekvens av detta inne- håller databasen endast kontrakterade projekt med svenskt delta- gande. Det medför att jämförande analyser med andra länder inte kan göras utifrån innehållet i databasen. En ambition är emellertid att Rådet skall kunna göra jämförande analyser av det svenska del- tagandet i ramprogrammet. Efter en officiell svensk framställan till Kommissionen fick Rådet tillgång till primärdata från databasen . Med detta underlag kunde Rådet publicera analysen Svenskt deltagande i femte ramprogrammet. Rådet har också efter förfrågan fått viss tillgång till data från Kommissionens egen data- bas. Cordis-databaserna innehåller inte uppgifter om deltagarnas finansiella åtaganden och bidrag. Endast siffror för hela projekt re- dovisas i detta avseende. Kommissionens uppgifter innehåller dock finansiella åtaganden för svenska deltagare. Sammantaget begränsas dock möjligheterna för Rådet att göra jämförande analyser mellan länder. Frågan om sekretess beträffande uppgifter från de olika pro- gramkommittéerna är ett problem för Rådet som arbetar under offentlighetsprincipen. Information om de olika projekten som behandlas i programkommittén kan innehålla känsliga uppgifter framför allt för de företag som är parter i projekten. Genom en för- ändring i Förordning om ändring i sekretessförordningen (SFS 2003:876, 1980:657) som trädde i kraft , har Rådet i 3 § givits möjlighet att, för utförande av undersökningar av ansök- ningar om och deltagande i EU-programmen för forskning och teknisk utveckling, sekretessbelägga uppgifter som avser en en- skilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hän- föras till den enskilde. Förändringen innebär att Rådet nu kan Beskrivning av nuvarande nationell organisation skydda grundinformationen på ett annat sätt . Därav följer dock inte automatiskt att accessen till primärdata från pro- gramkommittéerna förbättras eller att arbetsvolymen i bearbet- ningen av det fragmenterade materialet reduceras. Rådet deltar aktivt i olika diskussioner och konferenser som rör statistikfrågor inom EU:s forskningsprogram. Rådet arrangerar ibland konferenser med statistikansvariga i de andra nordiska län- derna och de baltiska länderna för att dryfta frågor kring statistik. Rådets statistiker har i uppdrag att vara s.k. . Detta är en verksamhet som Kommissionen initierat, men det har visat sig att Kommissionen inte frekvent kallat till möten. Vissa signaler har även kommit om att Kommission övervägt att lägga ner institutionen. Dock kallade Kommissionen till ett möte i sep- tember 2003. Vid detta möte framfördes från svenskt håll önskemål om (1) att behålla som verksamhet med återkommande möten, (2) utöka dess kursverksamhet och (3) om möjligt skapa förutsättningar för en rutinmässig hämtning av pri- märinformation från databaser, i synnerhet projekt- och partnerdatabaserna. Rådet ska även göra kvalitativa, mer långsiktiga, studier av det svenska deltagandet och analysera effekter av detta. Exempel på vad som kan göras är studier av kvalitativ karaktär där deltagare får ut- tala sig om värdet för den egna (industriella) verksamheten av sitt deltagande i EU:s ramprogram. Exempel på andra studier är s.k. effektstudier, vari det svenska deltagandets betydelse för industriell produktion mm granskas. har arbetet med att upp- rätta databasen och förbättra statistiken varit omfattande vilket medfört att resurserna för sådana analyser av det svenska deltagan- det varit begränsade vid Rådet. Beskrivning av nuvarande nationell organisation För erhöll EU/ett anslag på . Kostnaderna för var . Resursförbrukningen för de olika verksamhetsgrenarna fördela- des enligt följande: (intäkter 113 000) (intäkter 1 062 000) Rådets sammanlagda personalkostnad uppgick till för år 2003.20 3.5Andra aktörer för information och rådgivning De forskningsfinansierande myndigheterna , Veten- skapsrådet, Formas och FAS har i det nuvarande systemet ett an- svar att informera från de programkommittéer som de är verk- samma i. Detta informationsansvar ligger på experten i kommittén. Informationen ska riktas, beroende på dess karaktär, till departe- mentet, beredningsgruppen och NCP-ansvarig. Experterna svarar även på direkta frågor från dem som sökt eller medverkar i projekt inom kommitténs område. 20 EU/årsredovisning 2003. 4Synpunkter på nuvarande nationell organisation Utredningen har samtalat med många personer inom olika organi- sationer för att skapa sig en uppfattning om hur nuvarande natio- nella organisation fungerar. Utredningen har framför allt fäst avse- ende vid förhållandet mellan funktionerna för förhandling, service, analys och forskningsutförande. Det har handlat om hur och var svenska ståndpunkter för deltagande forskningssamarbete med EU skapas. Det har varit frågor om hur olika aktörer får in- formation om EU:s ramprogram och hur denna information för- medlas och görs känd bland svenska forskare, företag, universitet och högskolor samt forskningsinstitut. Förutom de intervjuer vi genomfört har vi tagit del av tidigare utredningar och annat material som kan belysa hur den nuvarande organisationen fungerar. Synpunkter på nuvarande nationell orga- nisation har inhämtats från några olika centrala aktörer i systemet.