sou · GSB389 · 2005-01-01 00:00:00 — Erfarenheterna från visar vikten av kopplingen mellan högskolan och institutet. Samordning med IRECO och är båda viktiga och utredarens huvudförslag är att IMEGO förs in under med ett koncernbolag inom som majoritetsägare av IMEGO och med som delägare. Utredaren föreslår därför att statens aktier överförs till IRECO och . Överförandet av aktier bör ske genom att aktierna överförs till nominella värdet. Det har ifrågasatts av den tidigare om nyttan för ett institut att ägas av en högskola. Det kan därför finnas skäl att pröva om det är möjligt med ett avtal kring inflytande som ett alternativ till delägande av . Eftersom verksamheten vid IMEGO är under ut- veckling bör staten ge IMEGO ett årligt basanslag för kompetensutveckling på ungefär samma nivå som 2003. Forskning och produktutveckling inom mikroelektronik vid IMEGO aktiebolag Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall utreda verksamheten vid i , IMEGO aktiebolag, samt lämna för- slag till förbättringar i de fall brister uppmärksammas. Utredaren skall även undersöka vilka möjligheter som finns för IMEGO aktiebolag att finansiera huvuddelen av sin forskning och utveckling (FoU) genom uppdragsforskning. Vidare skall utredaren utvärdera om institutets verksamhet kan samordnas med industriforskningsinstituten inom eller med annan statlig forskningsutförare i den nu pågående omstruk- tureringen av instituten. Regeringens mål med forskningspolitiken är att skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög veten- skaplig kvalitet. Forskningen lägger grunden för kunskapsutveck- lingen i samhället och bidrar med nya rön inom olika sam- hällsområden. godkände regeringens förslag att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i med in- riktning på mikroelektronikbaserade system (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108). godkände vidare att verksamheten organiserades i ett av staten helägt aktiebolag (prop. 1997/98:114, bet. 1997/98:UbU17, rskr. 1997/98:271). Dess uppgift är att bedriva uppdragsforskning med inriktning på mikroelektronikbaserade system och att utveckla nya produkter och processer från idé till färdig prototyp. Forskningen vid finansieras genom ett statligt anslag om . Dessutom avsattes då företaget bildades ett grundläggande kapital om för finansiering av investeringar och initiala driftskostnader. Huvuddelen av institutets FoU skall vara finansierad som upp- dragsforskning från näringslivet. Förutom FoU med inriktning på mikroelektronikbaserade system har institutet som uppgift att utveckla nya produkter och processer inom mikroelektronik. Institutet har haft som mål att utveckla och marknadsföra en ny produkt. Institutets produkter har lanserats via mässor, annonser och genom kontakter med näringslivet. Företaget har flera industrikontakter för uppdragsforskning men institutets egenutvecklade produkter har inte nått marknaden av institutets verksamhet. När bolaget bildades var avsikten att bolaget och verksamheten skulle bedrivas och därefter utvärderas. I samband med utvärderingen skulle bolagets framtida verksamhet, organisation och finansiering utredas. Regeringen avsåg att inleda utvärderingen verksamhet. –utvärdera institutets forskning inom mikroelektronik, –utvärdera institutets arbete med att utveckla nya produkter och processer, utvärdera hur dessa lanserats kommersiellt samt jäm- föra detta med motsvarande arbete inom industriforsknings- institut och företag, –utvärdera institutets möjligheter att sälja sina produkter, –undersöka hur institutet samverkar med företag, industri- forskningsinstitut samt universitet och högskolor, –studera hur institutets verksamhet påverkar kommersialisering av FoU inom området vid universitet och högskolor och hur detta kan utvecklas, –undersöka vilka möjligheter som finns för att skall kunna finansiera huvuddelen av sin FoU genom uppdragsforskning, och –utvärdera om institutets verksamhet kan samordnas med industriforskningsinstituten inom eller med annan statlig forskningsutförare i den nu pågående om- struktureringen av instituten. Utredaren skall undersöka de ekonomiska och personalmässiga konsekvenserna av de förslag som lämnas. Utredaren skall också undersöka om det finns behov av lagstiftning med anledning av utredningens förslag och överväganden. Om utredningen finner att ett sådant behov finns, skall den också lämna förslag till en regle- ring. Arbetsformer och redovisning av uppdraget Utredaren skall samråda med de statliga myndigheter och utred- ningar som berörs av utredningens överväganden och förslag, till exempel berörda universitet och högskolor, , Verket för innovationssystem, samt de industriforsk- ningsinstitut som arbetar med närliggande frågeställningar. Uppdraget skall redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om forskning och produktutveckling inom mikroelektronik vid (U 2004:02) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2004:31) har chefen för tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda verksamheten vid . Utredaren skall enligt det direktivet redovisa uppdraget . Utredningstiden förlängs, vilket innebär att utredningen skall redovisas . arbetade fram ett scenario som beskriver hur man trodde att skulle utvecklas till 2002 2003. Framtidsscenario för i . drift och utveckling når institutet sin första mognads- platå 2002 2003. 1.Institutet arbetar med utveckling och forskning som syftar till applikation och tillämpning av mikroelektroniksystem och nya elektronikkomponenter. Användarperspektivet och ett tvär- vetenskapligt synsätt har från början varit institutets ledstjärna. Många av institutets mest framgångsrika lösningar har legat i gränsskiktet mellan människa och maskin. I normalfallet utvecklar institutet nya mikroelektroniksystem från ide till prototyp, men i ett stigande antal fall sker utvecklingen ända fram till färdig produkt. Institutet äger 6 egna patent. 2.Institutet bedriver egen forskning. Genom långt driven foku- sering ligger verksamheten i forskningens framkant. Fokuse- ringen har kunnat genomföras genom att samarbetsavtal har träffats främst med andra institut i . Samarbetet med svenska högskolor utgör en av hörnstenarna för institutets starka ställning eftersom man till sig knutit speciell kompetens inom områdena miljö och design. 3.Institutets placering på Vasa-området har visat sig strategisk och effektiv. Härigenom har skapats en med Tek- niska och gemensam pool av forskande personal på alla nivåer. Andra fördelar av närheten till och är tillgången till renrum och avancerad instrumentering. För de två nya professurerna i ämnet mikroelektroniksystem, som inrättats för att stödja institutets verksamhet, har forskare rekryterats i internationell konkurrens. Den sammantagna bredd vad gäller personell expertis och utrustning som kunnat skapas genom samarbetet mellan /och Institutet har vid rekryteringarna varit viktiga argument. 4.Produkterna är mikroelektroniksystem och nya elektronik- komponenter. Som regel är systemen byggda på forsknings- resultat från det egna institutet. Inte sällan har systemen utvecklats i samarbete med en eller flera av institutets sam- arbetspartners (IVF, IMC, , Fraunhoferinstituten m.fl.). Institutet har utvecklat ett intressant och effektivt nätverk för att kunna komplettera den mjukvara som ofta krävs i kombination med institutets produkter. 5.Institutet har sedan starten 1999 knutit till sig ett antal forskningsledare med hög vetenskaplig kompetens. Detta har i sin tur lett till att institutet med lätthet kunnat rekrytera goda doktorander. Systemet med ettåriga internationella gäst- forskare vid institutet har visat sig ge en god stimulans inte bara till institutets verksamhet och institutets medarbetare utan också till gästforskarna själva. Gästforskarsystemet har också hjälpt till att skapa ett för institutet mycket viktig nätverk av spetskompetens som utnyttjas i institutets kundprojekt. 6.Institutet omsätter och sysselsätter 55 60 per- soner. Hälften av de anställda har anställning som t.ex. gästforskare och doktorander eller genom s.k. projektanställning. Projektanställningsformen har visat sig både effektiv och populär vad gäller främst teknologerna från de svenska tekniska högskolorna. Basen av fast personal är i minsta laget, då det visat sig att erfarenhet av institutarbete givit goda arbeten i näringsliv och akademi för medarbetarna. Institutets mål att sysselsätta kvinnor har ännu ej nåtts men förefaller ligga inom möjlig- heternas ramar . 7.Av intäkterna är () statliga eller allmänna medel varav merparten utgörs av statlig basfinan- Dessa intäkter finansierar bl.a. fyra större forsk- ningsprogram som löper över 3 . 8.EU bidrar med som ersättning för deltagande itvå större och i antal mindre forskningsprojekt. 9.Institutet utför utvecklingsarbete åt industrin för () . Detta motsvarar ett 20-tal projekt där det största har ett värde om och tredjedel av uppdragen har en omsättning per projekt . Genom- snittsomsättningen per projekt för de övriga är . 10.Uppdragsgivarna är till företag med mindre än i årsomsättning, till 30 proent företag i området i årsomsättning och resterande 60 från kunder med mer än i omsättning. 11.Institutet har från starten marknadsfört sig inte bara i utan också inom EU. Detta i kombination med flera fram- gångsrika utvecklingsprojekt har medfört att institutet är väl känt och har blivit ett naturligt alternativ för industrin när del har haft behov av stöd eller hjälp i sin produktutveckling. Av kunderna kommer från . Resterande kommer huvudsakligen från övriga . iTyskland och börjar spela en allt större roll. 12.Institutets avsikt är att 2008 expandera till en fördubblad kapacitet. Därigenom kommer institutet upp till den storlek som internationellt anses vara optimal. Expan- sionen skall i huvudsak ske genom att inbjuda privat kapital att deltaga i institutets vidare utveckling. skall institutet ägas av näringslivet direkt eller indirekt till . Kommentarer och synpunkter till scenario 2003 arbetade fram ett scenario som beskriver hur man trodde skulle utvecklas till 2002 2003. Nedan ges kommentarer av IMEGO:s VD till de 12 punkter som togs upp i scenariot. 1.IMEGO jobbar inom området mikroteknologi med utveckling och forskning. Verksamheten är kraftigt fokuserad på sensor- system. Arbetssättet är tydligt tvärvetenskapligt systemoriente- rad och med en kraftfull inriktning på industriella applikationer och användarperspektiv. Sensorer levererar mätdata till i första hand människor varför stor vikt läggs på HMI (SCA, Millicore, TM). fram har huvudsakligen demon- stratorer och prototyper levererats men flera av våra utveck- lingsprojekt är på väg över i produktifieringsfasen. I vilken omfattning IMEGO kommer att delta i den direkta pro- duktutvecklingen avgörs av kundföretaget. Institutet har ca 20 poster (patent och patentansökningar) i patentdatabasen, över årens lopp har ca 80 olika patent och patentansökningar hanterats inom IMEGO, se bilaga 1 i Historien om IMEGO. 2.IMEGO bedriver forskning motsvarande de som erhålls i basanslag. Allokeringen av dessa finns beskrivna i bilaga 1 i Historien om IMEGO, och innebär en kraftfull satsning på 6 sensorsplattformar, dessutom avsätts medel för sökande efter nya plattformar. har vi publicerat ca 35 artiklar i tekniska tidskrifter och gett presentationer på tekniska konferenser vid ca 55 tillfällen. Vi har skrivit 2 böcker, en person har blivit professor, en person har doktorerat, 3 per- soner har licencierat. Vi har tydliga samarbeten med IVF, ACREO, , IVL, SCI och GLAFO, samarbeten med MEFOS, STFI och IFP håller på att utvecklas. samarbeten med universitet och högskolor så har vi ett nära samarbete med (se nästa punkt). Utöver och har vi utvecklade samarbeten med universitet i och Cranfield Univeristy i . I har vi samarbetsavtal på gång med , vi jobbar med Ångströmslabbet i ett SSF-projekt och kontakterna med KTH och LiH är omfattande om än inte formaliserade. vi ännu inte lyckats få igång ett samarbete av den omfattning som vi önskar är men ett taget initiativ hoppas vi ska råda bot på detta. Relationerna till högskolorna håller på att utvecklas framförallt till , och och . Vad avser speciell kompetens inom områdena miljö och design så anställdes industridesignern och har kunnat stödja ett flertal av våra kunder i visualiseringen av de projekterade sensorsystemet. Manoo har kontakt med HDK och flera andra designhögskolor. Vi har ännu inte hittat vår roll vad avser miljöområdet trots stora ansträngningar att utvidga samarbetet med IVL. 3.Samarbetet har vuxit sig starkt över åren i takt med att MC2 och IMEGO har etablerat sina respektive verksamheter. har vi ett samarbetsavtal med MC2 som innefattar gemensam marknadsföring, kundkontakt och forskningsanslagsansök- ningar. Vi har fram till haft professor anställd, är Dag tillbaka på med stort fokus på utökat samarbete med IMEGO. På IMEGO finns dessutom tre docenter, . av personalen har en doktors- examen. Etableringen på och närheten är av allra största vikt för IMEGO både när det gäller rekrytering av personal och forskningssamarbeten men också vad avser image. Vi har investerat i utrustning som är placerad i renrum och vi har personal som rutinmässigt utnytt- jar renrummet. Utöver samarbetet med MC2 har vi starka relationer till många institutioner på . Det har utlysts en professur i MEMS som innehas av på som vi har ett mycket nära samarbete med. Vi har också nära samarbeten med Entreprenörs- skola och ett flertal organisationer inom såsom Innovation, , Industri- teknik, , m.fl. 4.Våra egna men också andras forskningsresultat ligger till grund för utvecklingen av nya system. Flera av våra prototyper baseras på forskningsresultat från som patenterats men det finns även andra exempel. Ett mycket tydligt exempel är att vi utvecklat ett tryck- och flödesmätningssystem åt företaget utgående bl.a. från Silexs flödessensor vilken ursprungligen togs fram på ACREO. Vi har tillsammans med SCA tagit fram en fuktmätare baserad på IMEGO-kun- skap och SCA:s forskning om fuktabsorberande polymerer. 5.IMEGO lyckades redan från början anställa duktiga forsk- ningsledare men även människor med lång industriell erfaren- het. Intresset för IMEGO:s verksamhet har varit stor. Vi har haft gästforskare och examensarbetare från förutom ; , , och . Totalt har 16 stycken examensarbeten genomförts. 6.IMEGO omsätter och har drygt 50 personer som jobbar inom företaget, varav 35 fast anställda. Projekt- anställningsformen fungerar mycket bra men helt i linje med scenariobeskrivningen är läget på IMEGO så att basen av fast personal är i minsta laget. Vi har redan sedan starten legat mellan 20 kvinnor, ligger vi på , men ambitionen är att skapa en jämnare könsfördelning. 7.Den statliga basfinansieringen skulle ha varit . Som nedanstående utveckling visar har vi successivt närmat oss målet och ligger för mycket nära. Dock ska noteras att det statliga anslaget skulle ha varit och ser man till absolutbeloppet så närmar vi oss inte målet . -11,5 -0,8 -4,5 -4,9 -1,7 8.Vi har över åren varit involverade i sammanlagt ca 20 EU- ansökningar, i flera av dessa har vi skapat konsortierna själva samt varit huvudansvarig för ansökan. Vi har varit mycket nära åtminstone att få stora EU-projekt. är vi med i ett par nätverksprojekt och ett par projekt har vidare- utvecklats och är på väg till igen. Totalt har vi nog i beviljad EU-finansiering. 9.Vi har för en prognostiserad intäkt från industrin på . har vi 17 kontrakt av varierande storlek, av uppdragen har en omsättning . Över åren har vi haft flera större kontrakt varav ett motsvarar . 10.SME företagen som samverkat med IMEGO över åren är många uppskattningsvis men de står för en relativ liten andel av intäkterna gissningsvis . Vi håller på att ta fram en bilaga till Historien om IMEGO som kommer att i detalj klargöra hur situationen varit och är m.a.p. på SME. 11.Marknadsföring av IMEGO har varit omfattande och mycket effektiv. Vi har en amerikansk kund, vi har många för- frågningar från företag och organisationer i om att delta i olika typer av EU projekt, vi har blivit uppsatta på amerikanska försvarsdepartementets lista över möjliga under- leverantörer avseende INS, vi för förhandlingar om kontrakt med företag i , och . Den regionala anknytningen är stark speciellt m.a.p. SME men större före- tagskunder har en jämnare distribution över landet. 12.Grundtanken har varit att expandera verksamheten till ca 120 anställda varav ca 80 fast anställda. Det har förts många diskussioner i styrelsen om möjligheterna att finna ägare i svenskt näringsliv. Slutsatserna av dessa diskussioner har alltid varit stor tveksamhet till fördelarna samt farhågor för komplicerade ägarstrukturer samt risken för att detta skulle skapa otydlighet i affärsmodellen. Styrelsen anser istället att man bör inrikta sig på att bevara IMEGO:s neutralitet och okomplicerade ägarstruktur. Expansionen kan ske genom god lönsamhet och genom att ta intäkter via licenser, royalty och exit på avknoppningar. Avslutningsvis bör påpekas att utgick från statliga utredning. I utredningen står att IMEGO ska erhålla i statligt basanslag för att bedriva forskning. IMEGO skulle med ett basanslag på ha erhållit ytterligare utöver det vi faktiskt fått. bildades och har därefter erhållit ett statligt basanslag i följande omfattning: Institutens uppgifter ur forskningspropositionen 2001 Instituten är en resurs för näringslivets utveckling. En nödvändig förutsättning för att instituten skall kunna svara upp emot de krav som bör ställas på industriforskningsinstituten är att dessa har en stark kompetensbas som ständigt utvecklas och är internationellt konkurrenskraftig. Instituten måste kunna svara upp mot före- tagens snabbt ökade behov av kunskap och medverka till att nya kunskapsområden utvecklas. Detta gäller inte minst i skärnings- områdena mellan bioteknik, IT och elektronik samt materialteknik och mer traditionella styrkeområden. Traditionella branscher har behov av stöd i den strukturomvandling som den nya tekniken medför och möjliggör. Det är angeläget att kraftfullt utveckla exploateringen av och kunskapsöverföringen frän den omfattande och internationellt avancerad högskoleforskningen som bedrivs i . Instituten kan här spela en större och viktigare roll . Det gäller i synnerhet utvecklingen inom de prioriterade områdena. Regeringen anser att industriforskningsinstituten i högre grad bör vara en resurs för utvecklingsinriktade små och medelstora företag. Insti- tuten bör i större utsträckning ta forsknings- och utvecklingsupp- drag av små och medelstora företag. Instituten är också en viktig resurs när det gäller att förmedla forskningsresultat till små och medelstora företag. Instituten bör vara en brygga mellan universitet, högskolor och företagen i och gynna utvecklingen av svenskt näringsliv. För att fullgöra denna uppgift bör instituten förbättra samverkan med universitet och högskolor och aktivt medverka till en högre personrörlighet mellan institut och universitet och högskolor. Instituten bör eftersträva ett utvecklat samarbete som kan inklu- dera gemensamt utnyttjande av personal, instrument och dyrbar utrustning. * Exkl. totalt ca K-medel kopplade till omstrukturering avseende perioden 2005. Finansiering av industriforsknings- instituten Finansieringen av instituten kan man delas in i tre olika intäkts- former. Kunskaps- och kompetensuppbyggnad som till största delen finansieras med offentligt stöd av via och via IRECO, ca . Verksamhet som finansieras gemensamt av näringslivet och med offentliga medel. De offentliga medlen kan kanaliseras via statliga verk och andra myndigheter, i första hand (Verket för innovationssystem) men också via t.ex. EU:s forskningsprogram. Projektverksamheten är den dominerande verksamheten i insti- tuten. Uppdragsverksamhet som till finansieras av uppdrags- givaren (i regel ett företag) och utförs med full sekretess.