sou · GSB316d2 · 2005-01-01 00:00:00 — 5Ekonomiska förutsättningar för utveckling av svensk radio Trots digital teknik och ökad konkurrens inom medieområdet kommer kostnaderna för att producera radio och TV som når och tilltalar en masspublik att vara höga . För de företag som deltar i introduktionen av digitala ljudradiosänd- ningar och som sänder analog radio kommer de digi- tala sändningarna att innebära dubbla sändningskostnader. För helt nya aktörer i digital radio kommer det att krävas ekonomisk ut- hållighet, eftersom intäkterna i inledningsskedet kommer att vara mycket begränsade. Det ekonomiska trycket på medieföretag ökar i takt med den ökade konkurrensen om människors uppmärksamhet, tid och pengar. Både radio och TV är verksamheter som gynnas av stordriftsför- delar, vilka kan uppnås genom att företagen t.ex. ingår allianser eller fusioneras. Detta skapar färre men ekonomiskt starkare aktörer på mediemarknaden. Ljudradio i bygger i grunden på fria sändningar tillgängliga för alla och finansiering antingen via en gemensam TV-avgift eller via reklamintäkter. För ett public service-företag som () är kraven på de ljudradiosändningar företaget bedriver särskilt höga eftersom en grundläggande uppgift för är att alla i skall ha tillgång till sändningarna. I delbetänkandet lämnas en beskrivning av SR:s och UR:s ekono- miska förutsättningar. Bland annat redovisas förutsättningarna enligt den tillståndsperiod som inleddes . Perioden sträcker sig fram till och med . En viktig aspekt i systemet med tidsbegränsade tillståndsperioder är att programföretagens ekono- Ekonomiska förutsättningar för utveckling av svensk radio miska förutsättningar skall ligga fast under hela tillståndsperioden. Mot denna bakgrund är det svårt att behandla SR:s ekonomiska förutsättningar för digital radio utan att ta ställning till public service-verksamheten i dess helhet. –2001 erhöll SR en särskild medelstilldelning för digital verksamhet ur rundradiokontot. Enligt SR:s beräkningar uppgick medelstilldelningen till cirka för utveckling av den digitala radion. Huvuddelen av resurserna har förbrukats under senare delen av perioden och de har använts för att finansiera SR:s sändningskostnader i de digitala DAB-näten. Utöver den särskilda medelstilldelningen har SR använt cirka av egna medel frigjorda genom omförhandlingar av SR:s avtal med om företagets analoga radiosändningar. Dessa medel har också använts för att finansiera sändningskostnader för DAB . Utöver hyra av de digitala DAB-näten har SR haft kostnader för programutveckling och nya tjänster i digital- radion uppgående till cirka för perioden fram . Dessutom har SR använt cirka för en särskild DAB-redak- tion. Totalt har SR haft kostnader på cirka för digital radio –2001. Också UR har fått särskilda medel för digital verksamhet i både radio och TV –2001. UR har sammanlagt fått cirka och huvuddelen har använts för kostnader i samband med UR:s sändningar i digital TV. För verksamhet i digital radio har UR använt cirka 2,5 mnkr. SR:s medelstilldelning för uppgick till . Inga medel var specialdestinerade, men regeringen anförde i proposi- tionen om det nya sändningstillståndet att SR fick möjlighet att använda upp till för digital ljudradio. I avvaktan på att den digitala radion skulle utvärderas ansåg regeringen att SR skulle minska sina kostnader för de digitala sändningarna i marknätet. Det finns ett samband mellan kostnaderna för utsändningar av ljudradio och TV eftersom de olika sändarnäten är uppbyggda kring samma infrastruktur. Det har pågått en diskussion om sändarnätens utbyggnadsgrad för marksänd digital TV. SVT har framfört att det borde kunna vara möjligt att stanna vid en utbyggnadsgrad på 98 pro- cent och låta de resterande delarna av hushållen ta emot TV enbart via satellit. Detta skulle innebära avsevärt lägre distributionskost- nader för SVT jämfört med ett fullt utbyggt nät. En följd av ett minskat sändarnät för TV skulle dock bli att kostnaderna för såväl Ekonomiska förutsättningar för utveckling av svensk radio FM-radion som DAB-radion kommer att bli högre än vad som annars skulle ha varit fallet. fanns det enligt delbetänkandet inte mycket som talade för att privata aktörer kommer att delta i digitala radiosändningar. Det fanns enligt betänkandet två huvudsakliga skäl till detta: Dagens dåliga branschekonomi. Digital radio innebär stora investeringar och bedömningar i andra länder tyder på att det kommer att dröja länge innan verksamheten genererar några intäkter. Bakom flera av nätverken i svensk kommersiell lokalradio står stora medieföretag som kan ha uthållighet att investera i ny utsändnings- teknik. Enligt RU har emellertid den kommersiella radion gjort acku- mulerade förluster på avsevärda belopp sedan introduktionen . genomförde statistik (IRM) en utredning om lokalradions framtida annonsintäkter för åren 1999–2006. IRM räknade med att digitala sändningstillstånd skulle fördelas till privat radio och prognosen inkluderade en successiv omfördelning av annonsintäkter från analog till digital radio . IRM utgick från att radiomediet, liksom det dittills gjort, förväntades växa mer än andra medier också framöver. För reklammarknaden som helhet gjorde IRM bedöm- ningen att den skulle fortsätta att växa som tidigare, dvs. Införandet av DAB-radion förväntades gå lång- samt till en början, men vid utgången av 2006 förväntades av befolkningen ha skaffat mottagare. Mervärdet för annonsering i digital radio beräknades under inledningsskedet vara per lyssnare jämfört med analog radio. IRM prog- nostiserade mot denna bakgrund att ljudradions annonsintäkter skulle uppgå till cirka i fasta priser och att ljudradion skulle ha en marknadsandel av total mediereklam på . Den digitala ljudradion förväntades uppbära av dessa in- täkter. Det som hänt sedan IRM:s utredning är enligt uppgift i delbetän- kandet, dels att annonsmarknaden har drabbats av en vikande kon- junktur, dels att den privata radion inte har deltagit i försöksverk- samheten med digitala sändningar. Ekonomiska förutsättningar för utveckling av svensk radio reklaminvesteringarna i radio och branschen såg ut att gå mot en mer stabil ekonomi, men inträffade bl.a. en generell nedgång i mediereklaminvesteringar på . Nedgången för ljudradiobranschen blev större än så, (-), vilket drabbade radiobranschens ekonomi hårt. Utvecklingen för den digitala radion generellt sett har dessutom gått mycket långsammare än i IRM:s antaganden. Tabell 5.1 visar den privata lokalradions intäkter sedan starten fram . Den kommersiella lokalradions nettointäkter från reklam 1993–2002, löpande (mnkr) Andel av intäkter för -13,3 Tabellen visar enligt delbetänkandet att lokalradion drabbades hårt av den vikande annonskonjunkturen med början . Enligt en prognos från IRM förväntades annonsintäkterna återigen öka något . Enligt delbetänkandet är ett allmänt konstaterande att den svenska närradion har mycket begränsade resurser överhuvudtaget. De genomsnittliga intäkterna för landets närradioföreningar var . När-radioföreningar lever i stor utsträckning på medlemsavgifter och bidrag från kommuner och enskilda. Kom- mersiella intäkter från reklam och sponsring utgör en mindre andel av Ekonomiska förutsättningar för utveckling av svensk radio Möjligheterna för närradiobranschen att bidra med de investeringar som krävs i den digitala radions inledningsskede måste därför enligt betänkandet betraktas som mycket små. I uppdraget för den särskilde utredaren ingick inte att presentera en samhällsekonomisk analys av intäkter och kostnader för digital radio. Det har heller inte enligt delbetänkandet varit möjligt att genomföra en sådan analys mot bakgrund av att alltför lite är känt om vad den digitala tekniken skulle kunna medföra i form av ekonomiska värden. presenterade i sitt slutbetänkande en sam- hällsekonomisk bedömning av teknikskiftet från analog till digital marksänd TV i (se SOU 2001:90 s. 135 ff.). Kommittén såg stora ekonomiska vinster i ett teknikskifte. Grunderna för kom- mitténs bedömning var dels att den digitala tekniken innebär lägre sändningskostnader, dels att en avveckling av det analoga marknätet innebär att ett stort frekvensutrymme kan frigöras för andra ändamål. Kommittén gjorde bedömningen att ju snabbare en avveckling skulle kunna genomföras desto större samhällsekonomiska vinster skulle kunna uppnås. För ljudradio gäller att det frekvensutrymme som skulle kunna frigöras vid en avstängning av de analoga sändningarna är mindre än för TV. Vinsterna av att gå från analoga till digitala radiosändningar är därför mindre än ett motsvarande teknikskifte för televisionen. Dessutom är det oklart i vilken mån det utrymme som skulle kunna frigöras (87,5–eller TV-kanal 11–13) skulle vara attraktivt för andra användningar. Ett problem med ett teknikskifte från FM till DAB är att mycket få radioaktörer egentligen har några starka ekonomiska skäl för att sända DAB. Ljudradio är i grunden ett fritt medium gratis för lyss- narna och mycket få bedömare tror på en utveckling av betalradio. DAB är heller inte någon billig teknik. Sändningskostnaderna för DAB kommer att bli betydande, vilket kommer att ställa stora krav Ekonomiska förutsättningar för utveckling av svensk radio på medverkande företag. Ett eventuellt teknikskifte kommer dess- utom att vara en mycket långsiktig process. För public service-företagen innebär DAB-tekniken nya möjlig- heter att starta fler kanaler och erbjuda programutbudet på ett mer flexibelt sätt. Det finns dock gränser för möjligheterna att finansiera ett ökat åtagande inom ramen för TV-avgiftssystemet. Möjligheten för att få ökade intäkter från TV-avgiftsmedlen måste bedömas i relation till public service-verksamheten som helhet, dvs. med beaktande också av SVT:s och UR:s behov. Ett kraftigt ökat sändningsåtagande för måste även bedömas i relation till andra uppgifter för företaget. DAB-utsändningarna kan komma att innebära ökade intäkter för kommersiell radio. Det som talar för detta är dels möjligheten för befintliga radiostationer att utöka sina sändningsområden och därmed nå en större publik än , dels möjligheterna att få ökade reklam- intäkter genom att utnyttja de olika tilläggstjänster som digitaltekni- ken medger. Mot bakgrund av erfarenheterna från andra jämförbara länder finns det anledning att tro att radions andel av de totala reklaminveste- ringarna kommer att öka något . Den del av reklammarknaden som den reklamfinansierade radion kan erövra kommer emellertid inte att öka i proportion till antalet tillkommande sändningsmöjlig- heter i digital radio. Digital radio kan innebära att fler radiokanaler tillkommer, vilket torde innebära att intäkterna för existerande FM-kanaler minskar i samband med att lyssnandet på digital radio ökar. Det ekonomiska utrymmet är med andra ord mindre än det tekniska. måste det ekonomiska utrymmet för mer radio i betraktas som starkt begränsat. Viljan hos olika aktörer att investera i den nya digitala tekniken kommer därför att hänga nära samman med de förutsättningar som är förenade med sändningarna. (), som organiserar flertalet av de kommersiella programföretag som sänder lokalradio, har i sitt re- missyttrande över delbetänkandet redovisat uppgifter bl.a. om den privata radiobranschens ekonomiska förhållanden. Det har inte an- setts erforderligt att här återge dessa uppgifter, eftersom RU till inkommit med en ny redovisning av den privata radiobranschens ekonomiska förhållanden, se avsnitt 5.3.2. Ekonomiska förutsättningar för utveckling av svensk radio För public service-företagen, den privata radiobranschen och när- radion var den ekonomiska situationen i princip oförändrad i förhållande till uppgifterna i avsnitt 5.1. Av där redo- visade uppgifter framgår bl.a. att både den privata radiobranschen och närradion verkar under sådana ekonomiska förhållanden att de har svårt att finansiera en sådan satsning på ny teknik som DAB innebär. Flera bedömare anser emellertid att ett framgångsrikt tek- nikskifte från FM till DAB förutsätter ett mångsidigt program- utbud i de digitala sändningarna. Vid sidan av public service-före- tagens sändningar har det ansetts särskilt viktigt att i vart fall den privata radiobranschen kan inleda DAB-sändningar. I detta avsnitt redovisas därför kompletterande uppgifter om den privata radiobranschens ekonomiska förhållanden. RU har till presenterat uppgifter om den privata lokalradions ekonomi. RU har beskrivit den privata radiobranschen som en bransch i ekonomisk kris. Enligt RU har den privata radiobranschen –2002 uppvisat ett positivt resultat endast , det år då både de totala annonsinvesteringarna och radiobranschens andel av annonsin- vesteringarna var som störst. har både annonsin- vesteringarna och radiobranschens andel gått tillbaka, se diagram 5.1–5.2. Ekonomiska förutsättningar för utveckling av svensk radio Annonsmarknadens utveckling inom traditionella medier –2002 i mdr kr Källa: RU (IRM) Ljudradiomarknadens utveckling och andel av annonsinvesteringarna –2002 i mnkr Källa: RU (IRM) Ekonomiska förutsättningar för utveckling av svensk radio Enligt RU kan den privata lokalradions ackumulerade kostnader –2002 beräknas till 4,9 mdr kr samt de ackumule- rade intäkterna till knappt 3,8 mdr kr. Under- skottet för branschen uppgår därmed till drygt 1,1 mdr kr, och underskottet motsvarar enligt RU den investering som ägare och finansiärer tillskjutit den svenska mediemarknaden för att etablera och utveckla reklamfinansierad lokalradio i , se diagram 5.3. Den privata lokalradions intäkter, kostnader och resultat –2002 i mnkr Källa: RU (IRM) För att ytterligare åskådliggöra det svåra ekonomiska läget för de privata programföretagen har RU hänvisat till beräknade resultat- räkningar för en genomsnittlig privat lokalradiostation . Resultaträkningarna framgår av tabellerna 5.2–5.3. Ekonomiska förutsättningar för utveckling av svensk radio Beräknad resultaträkning för en genomsnittlig privat lokal- radiostation . Tabellen visar intäkter och kostnader samt resultat i tkr för en genomsnittlig privat lokalradiostation i . Samtliga siffror har avrundats. Administration, avskrivningar m.m. Beräknad resultaträkning för en genomsnittlig privat lokal- radiostation . Tabellen visar intäkter och kostnader samt resultat i tkr för en genomsnittlig privat lokalradiostation i . Samtliga siffror har avrundats. Administration, avskrivningar m.m. Ekonomiska förutsättningar för utveckling av svensk radio RU har uppgett att för de privata programföretag som erhöll sina sändningstillstånd med stöd av den numera upphävda lokalradiolagen utgör koncessionsavgifterna generellt sett en mycket stor andel av programföretagens totala kostnader, se tabell 5.4. (Ang. konces- sionsavgifter för sändningstillstånd meddelade med stöd av lokal- radiolagen, se avsnitt 2.1.6). Tabellen presenterar antalet lyssnare per marknad, den beräknade omsättningen, total koncessionsavgift per marknad, antalet stationer verksamma samt koncessionsavgiftens andel av beräknad omsättning. Ekonomiska förutsättningar för utveckling av svensk radio Källa: RU (RTVV och RUAB) Enligt RU har den privata radiobranschen –2002 totalt betalat 1 i koncessionsavgifter, se diagram 5.4. Beloppet motsvarar ungefär det ackumulerade underskottet för den privata radiobranschen , jfr diagram 5.3. Ekonomiska förutsättningar för utveckling av svensk radio Inbetalda koncessionsavgifter –2002 i mnkr för analoga sändningstillstånd meddelade med stöd av den numera upphävda lokalradiolagen. Källa: RU (RTVV) RU har anfört att det måste till en förändring av koncessionsav- gifterna för de programföretag som sänder lokalradio med stöd av sändningstillstånd meddelade enligt den numera upphävda lokalradio- lagen. I annat fall menar RU att de privata programföretagen inte kommer att ha ekonomiskt utrymme att inleda DAB-sändningar. Enligt RU kan betydelsen av sänkta koncessionsavgifter för de privata programföretagen åskådliggöras genom utvecklingen för det privata programföretaget i (Radio Match). Som nämnts i avsnitt 3.1.2 hade Radio Match ursprung- ligen ett sändningstillstånd meddelat med stöd av den gamla lokal- radiolagen. För detta sändningstillstånd betalade programföretaget koncessionsavgifter uppgående till drygt . återlämnade Radio Match sändningstillståndet. Sedan Radio- och TV- verket utlyst tillståndet med stöd av de nya reglerna på lokal- radions område erhöll Radio Match sändningstillståndet på nytt. För det nya sändningstillståndet betalar Radio Match en konces- sionsavgift enligt lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televi- sionens och radions område, dvs. med viss index- uppräkning. Programföretagets koncessionsavgifter sänktes därmed med cirka . Enligt RU har detta medfört bl.a. att programföretaget kunnat räddas, att tre nya programmedarbetare kunnat anställas samt att lyssnarsiffrorna för programföretagets sänd- Ekonomiska förutsättningar för utveckling av svensk radio ningar ökat , vilket i sin tur lett till förväntningar om 33 procents högre annonsintäkter . Enligt RU hade Radio Match ett årligt negativt resultat på cirka 1,5 mnkr , men för har bolaget prognostiserat ett positivt resultat på 300 tkr. Sammanfattningsvis har RU uttalat att privata programföretag är intresserade av att inleda DAB-sändningar baserade på det förslag som RU presenterat och som finns återgivet i avsnitt 2.6 och 3.9.3, allt under förutsättning av att koncessionsavgifterna sänks för de gamla tillståndshavarna. Om koncessionsavgifterna inte sänks menar RU att privata programföretag inte kommer att inleda digitala sändningar inom överskådlig tid. Uteblivna lättnader av konces- sionsavgifterna kommer enligt RU också att leda till att de mest olönsamma tillstånden avvecklas. RU har uppskattat att en sådan avveckling leder till att staten tappar 50–i årliga konces- sionsavgifter. 6Mediepolitiska och konsumentpolitiska aspekter Målet för de statliga insatserna på medieområdet är att stödja ytt- randefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). I Yttrandefrihets- grundlagen (YGL) föreskrivs, förutom etableringsfriheten för varje svensk medborgare och juridisk person att sända radioprogram genom tråd, att det allmänna skall eftersträva att radiofrekvenserna tas i anspråk på ett sätt som leder till vidast möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet. Målet för mediepolitiken gäller även vid val av ny teknik. När det gäller de digitala TV-sändningarna angavs i förarbetena uttryckligen att förutsättningarna för dessa sändningar redan från början skulle vara sådana att krav på yttrandefrihet, tillgänglighet och mångfald tillgodosågs (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178). Målet för politiken inom medieområdet får således, liksom utvecklingstendenser inom medieområdet, anses utgöra viktiga aspekter att beakta inför frågan om en eventuell övergång till ny sändningsteknik för ett av våra mest använda medier – radion. Massmedierna spelar en avgörande roll i vårt demokratiska sam- hälle. De förser befolkningen med såväl nyheter och information som kultur och underhållning och bidrar, inte enbart till kunskap inom olika områden, utan också till att forma vår uppfattning om hur världen och samhället ser ut. Genom massmedierna kan män- niskor följa samhällsdebatten och också göra sig hörda och på så sätt påverka. Det är därför så betydelsefullt att massmedierna är tillgängliga så att alla kan delta i samhällsdebatten samt att aktuella Mediepolitiska och konsumentpolitiska aspekter och viktiga frågor belyses och diskuteras från många olika håll och ur flera olika perspektiv. Detta möjliggörs om många olika och av varandra oberoende medieföretag deltar på marknaden. De mediepolitiska aspekterna av frågan om förutsättningarna för digitala ljudradiosändningar utgörs huvudsakligen av målet för medie- politiken. Här ryms inriktningen på den politik som förs, vilken för radions del omfattar bl.a. verksamheten med radio och TV i allmän- hetens tjänst, frågan om ägarkoncentration i medierna samt verksam- heten för lokal icke-kommersiell radio samt privata programföretag. Verksamheten med radio och TV i allmänhetens tjänst Verksamheten med radio och TV i allmänhetens tjänst – public service verksamheten – innebär att alla genom radio och TV skall ha tillgång till ett allsidigt och oberoende programutbud av hög kvalitet och präglat av stor mångfald. Radio och TV i allmänhetens tjänst har ett särskilt ansvar för att skapa förutsättningar för insikt om och förståelse av samhället och de demokratiska värdena. Public service företagen kan erbjuda ett forum där frågor som är av intresse för hela befolkningen i kan tas upp ur olika aspekter och diskuteras. Den s.k. demokratibestämmelsen i 6 kap. 1 § radio- och TV-lagen gäller alla TV- och ljudradiosändningar där regeringen ger tillstånd till sändningarna. I bestämmelsen föreskrivs att program- verksamheten som helhet skall präglas av det demokratiska stats- skickets grundidéer samt principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet.(jfr. 2000/01:94 s. 34). I nuvarande sändningstillstånd för framgår bl.a. att SR skall erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av hög kvalitet i alla programgenrer. Programmen skall utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsätt- ningar och intressen hos landets befolkning. Programutbudet skall spegla hela landet och präglas av folkbildningsambitioner. Program- verksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen skall beaktas, utrymme skall ges åt en mångfald av åsikter och meningsriktningar och SR skall tillgodose olika intressen i fråga om bl.a. religion, kultur och vetenskap. Nyhetsverksamheten inom SR skall bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer kommer till uttryck i olika program och det lokalt producerade utbudet bör enligt tillståndet spegla respektive områdes särprägel och egenart Mediepolitiska och konsumentpolitiska aspekter samt på ett mer allmänt sätt bidra till mångfalden i programverk- samheten. De mediepolitiska aspekterna av frågan om digitala ljudradiosänd- ningars förutsättningar omfattar även utvecklingen inom medieom- rådet. har detta område genomgått stora föränd- ringar. Det gäller såväl den tekniska utvecklingen, med övergång till digital teknik och konvergens mellan medie-, tele- och IT-sektorerna, som förändringar på mediemarknaden med en ökad internationali- sering och kommersialisering. På den svenska mediemarknaden har avregleringen av etermedierna samt den tekniska utvecklingen med- fört förändringar av såväl marknaden, med nya aktörer, som ägande- strukturen av medieföretagen. Förändringarna inom medieområdet innebär både fördelar och nackdelar för verksamma medieföretag. Den tekniska utvecklingen tillsammans med en ökad internationali- sering och kommersialisering bidrar till en ökad konkurrens med skärpta ekonomiska villkor för medieföretagen. Detta kan i sin tur leda till att medieföretag går samman med andra medieföretag eller med företag inom andra branscher för att skapa ekonomiskt starka marknadsaktörer. medför den tekniska utvecklingen möj- ligheter för medieföretagen till en utvidgad verksamhet med ett större utbud av program och tjänster samt nya kommunikationsformer. Ljudradion är ett av de mest betydelsefulla massmedierna i vårt sam- hälle. av befolkning lyssnar på radio en genomsnittlig dag och radion är det medium som ägnas mest tid åt av samtliga medier. När det gäller konsumtion av medier använder dock människor i samhället , till skillnad mot tidigare, fler både traditionella och nya medier för att få sina intressen tillgodosedda. För radions del är konkurrensen från andra medier stor. Konkur- rensen kommer främst från televisionen, olika slags tidningar och tid- skrifter samt Internet. Tendensen för radiolyssnandet är nedåtgående, särskilt bland de unga i samhället.