sou · GSB318d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Totalt antal dokument publicerade i dessa 44 tidskrifter var var 16934, vilket ger en svensk andel på . Procentandelen är relativt låg med tanke på andelen svenska artiklar i databasen (2002). SOU 2004:18 Bilaga 10 Tabell 14: Svenska publikationer i kriminologiska tidskrifter Social & Legal Studies Crime and Social Change Aggression and Violent Behavior Ethnicity, Crime, and Immigration Även när det gäller artiklar publicerade i tidskrifter klassificerade som kriminologiska är närvaron av psykologisk forskningen uppenbar (tabell 14). och Aggression and Violent Behavior har en tydligt psykologisk profil och i dessa tidskrifter återfinner vi 23 av 52 svenska artiklarna. I tabell 15 återfinns fördelningen av författare med avseende på organisatorisk tillhörighet. Även när det gäller artiklar publicerade i den primärt samhällsvetenskapliga kategorin kriminologi är den organisation som har flest publikationer. Därefter återfinner vi och . Tabell 15: Fördelning av kriminologiska artiklar med avseende på organisation I tabell 16 återfinns de svenska författare som mest frekvent publicerat sig i kriminologiska tidskrifter. De författare och institutioner som framstår som mest produktiva i de kriminologiska tidskrifterna är stort de samma som i det samhällsvetenskapliga och psykologiska materialet. Det är även i detta sammanhang rättspsykiatriker från och psykologer från som är mest produktiva. Nya på listan över mest de produktiva författarna är psykologer från . En tydlig stutsats är att dock att den använda sökprofilen i sig inte producerat resultaten, eftersom vi får samma bild av vilka institutioner och individer som forskar om brottsrelaterade frågor enbart genom att studera vilka som publicerar i kriminologiska tidskrifter. Att vi inte återfinner representanter för kriminologiska institutionen vid är förvånande. En granskning av kriminologiska institutionens särtrycksserie visar att institutionens låga synlighet kan förklaras av att de framförallt publicerar sig i tidskrifter som inte indexeras i Web of Science och då framför allt i for Kriminalvedenskab. Tabell 16: De mest produktiva författarna i kriminologiska tidskrifter SVK Mottagningen MOS, SVK Mottagningen MOS, Tabell 17 visar på de mest citerade svenska artiklarna som publicerats i kriminologiska tidskrifter. Även denna tabell ger samma bild som tidigare analyser. Vi kan konstatera att de mest citerade artiklarna i de kriminologiska tidskrifterna fångats av sökprofilen. Det är framförallt tre artiklar av och från psykologiska institutionen i , samt från rättspsykiatri vid har flera artiklar på listan över de mest citerade arbetena. Bilaga 10 SOU 2004:18 Tabell 17: De tio mest citerade artiklarna i kriminologiska tidskrifter Analys av publikationer medicinska tidskrifter Eftersom de artiklar som publicerats i den tidskriftsklass som enbart klassats som Clinical medicin inte är särskilt talande med avseende på innehåll har även en analys av dessa publikationer gjorts. Även i denna klass utförs analysen enbart på artiklar. Tabell 18: Svenska publikationer i klinisk medicin SOU 2004:18 Bilaga 10 Acta Obstetricia Et Gynecologica Scandinavica Bulletin of and the Clinical and Diagnostic Virology Developmental Pharmacology and Therapeutics Nuclear Medicine and Biology Pediatric Pathology & Laboratory Medicine Sextiofem av de artiklar som publicerats i tidskriftsklassen klinisk medicin är rättsmedicinska tidskrifter. För övrigt är även pediatrik och gynekologi vanligt förekommande tidskrifter i materialet. I tabell 19 finns de mest produktiva författarna inom tidskriftsklassen klinisk medicin listade. En hel del av namnen har förekommit i de andra tidskriftsgrupperna. Man kan konstatera att det finns en klar dominans när det gäller de mest produktiva författarna inom klinisk medicin. Tabell 19: De mest produktiva författarna i klinisk medicin I tabell 20 finns de 10 mest citerade artiklarna inom klinisk medicin listade. För en fullständig bibliografisk referens se appendix 5. När det gäller de 10 mest citerade artiklarna inom tidskriftsklassen klinisk medicin är fem publicerade i rättsmedicinska tidskrifter. Det är även tydligt när man ser till författarnas adresser att flera av dem kommer från rättsmedicinska enheter antingen vid eller . SOU 2004:18 Bilaga 10 Tabell 20: De tio mest citerade artiklarna i klinisk medicin Shkolnikov V; Chenet L; ; ; Meyers S; Handt O; ; ; Paabo S; Mornstad H; ; Teivens A L; ; ; ; Finn A; ; Riktad sökning efter forskning om ekonomisk brottslighet, miljöbrottsforskning, polisiärverksamhet, samt kriminalvård När det gäller sökningen efter forskning om ekonomisk brottslighet, miljöbrottsforskning, kriminalvård samt polisiär- verksamhet blir sökprofilerna mera känsliga. Publiceringar i internationella tidskrifter relaterat till de eftersökta områdena visar att det är ont om svenska publikationer rörande ekonomisk brottlighet och miljöbrott. Det bör påpekas att forskning om brott mot miljön är relativt svår att söka efter på grund av att man måste använda begrepp med mångtydig innebörd och vilka är spridda i många olika sammanhang. Men på grund av att inga svenska artiklar återfanns i Web of Science med hjälp av det snäva sökkriteriet gjordes en ny sökning vilket fångade alla artiklar som överhuvudtaget innehöll något av orden miljö eller brott. Med hjälp av denna strategi återfanns 11 svenska dokument men inget av dessa behandlade frågan om miljöbrott. Däremot gav sökningen efter forskning rörande kriminalvård och polisärverksamhet en bättre träffbild när det gäller svenska dokument. En komplimenterande sökning i Libris har även gjorts. Resultatet från denna är dock mycket osäkert. Eftersom Libris registrerat det mesta är innehåller resultaten mycket annat än vetenskapliga publikationer. Det bör även påpekas att den litteratur som är registrerad i Libris inte behöver ha en svensk författare. Tabell 21: Fördelning av dokument över forskningsområden LIBRIS (ämnesord) Ekonomisk brottlighet: TS=(Economic crim* or economic fraud* or tax eva* or tax fraud* or shell compan* or money launder* or illegal transac* or illegal econ* or corrup* same econo*) Miljöbrotts forskning: Ts=(environmental crim*), Ts=(environm* and crim*) Kriminalvård: TS=( correctional institu* or jail or prison or jails or prisons or probation*) Polisiärverksamhet: TS=(or law enforce*) Syftet med denna studie var att ge bibliometrisk belysning av svensk brottsforskning. Den första slutsats som vi kan dra är att forskningen om brott i generellt sett är dominerad av psykiatri och psykologi. Detta är en tydlig tendens även i de samhällsvetenskapliga och kriminologiska tidskrifterna. Vilken förstärks när vi ser till författarnas institutionella tillhörighet och deras informationsbeteende. Vidare kan konstateras att de forskningsmiljöer som framträder i analysen är och . De institutioner vid dessa organisationer som framförallt producerar brottsforskning är rättspsykiatri vid och psykologiska institutionen vid . I övrigt verkar brottsforskningen förekomma mera sporadiskt inom mängd olika organisationer. Att kriminologiska institutionen vid inte intar en mera framskjuten position i analysen får sin förklaring om man ser till deras publiceringsbeteende. Det är nordiska och svenska skriftserier som är den främsta publiceringskanalen. Det går vidare att konstatera att det tenderar vara samma forskare som syns i de olika tidskriftsområdena och att även den relativt blygsamma andelen svenska artiklar i kriminologiska tidskrifter produceras av psykologer och rättspsykiatriker.