sou · GSB374d2 · 2005-01-01 00:00:00 — , : Antalet praxisärenden som har överlämnats till regeringen har minskat avsevärt . Inom EU och pågår ett betydande arbete för att harmonisera reglerna för asylsökande och skyddsbehövande. Frågan om humanitära skäl ingår dock inte i detta arbete. , : Flera av de fall som anses utgöra vägledande praxis är , dvs. i tiden före införandet av portalbestämmelsen om barnets bästa. Enligt tidigare praxisstudier som gjorts av kunde det inte utläsas att praxis hade ändrats efter införandet av portal- har det dock förefallit som att större hänsyn tagits till portalbestämmelsen, men vägledande beslut saknas. Portalbestämmelsen ger ringa vägledning vid prövningen i dess nuvarande utformning. Det finns oklarheter i besluten dels hur barnet har kommit till tals i processen och dels på vilket sätt barnets bästa har beaktats. Besluten behöver bli mycket mer trans- parenta och ha utförliga motiveringar, inte endast standardfraser som barnets bästa har beaktats. Det är önskvärt att en djupare analys och definition görs av vad som anses vara barnets bästa och att detta kopplas till relevanta artiklar i . Det är också önskvärt att det införs en särskild bestämmelse om humani- tära skäl för barn. : Hänsynen till barnets bästa har tagits i Utlän- ningsnämndens beslut redan innan införandet av portalbestämmel- sen. Motiveringarna i de enskilda besluten kan däremot förbättras. Lagändringen har haft stor effekt på så sätt att handläggare och beslutsfattare i varje enskilt fall påminns om den hänsyn som skall tas till barnets bästa. , : Det är viktigt att en översyn görs av humanitära skäl i barnärenden. Barnen bör höras om sina egna skäl för uppehållstillstånd och att detta samt bedömningen av skä- len tydligt framgår i besluten. Det är önskvärt att handläggande personal hos beslutande myn- digheter skall ha särskild kompetens i barnfrågor och att detta lag- fästs. Likaså är det önskvärt att det lagfästs en maximal handlägg- ningstid för ensamma barn och för barn i barnfamiljer. Det är viktigt att ribban sänks avseende barnets psykiska men också fysiska förutsättningar. Vidare krävs en större helhetssyn där man bättre lyfter fram barnets situation i hemlandet och beaktar svåra förhållanden ur ett barnperspektiv, som anpass- ningen till vägs in. Trots att dessa omständigheter vägs in redan enligt nuvarande ordning, är det behövligt att sänka ribban vid tillståndsprövningen. , Röda korset: Det har skett en tydlig utveckling mot en strängare bedömning av begreppet humanitära skäl. Dagens begrepp innefattar en stor otydlighet. Det är svårt att veta vad som avses i ett enskilt fall eftersom så många olika situationer ryms inom begreppet humanitära skäl. Detta innebär otydligheter och gör det omöjligt att jämföra fall då ansökningar avslagits eller bifal- lits. Gränsen mellan humanitära skäl och övriga kategorier är i vissa fall flytande, t.ex. i ärenden om anhöriginvandring. Dagens nivå på sjukdom som humanitära skäl ligger också nära egentliga verk- ställighetshinder, dvs. att personen är så sjuk att verkställighet inte kan ske. De politisk-humanitära skälen utgör egentligen en kate- gori för sig, i form av en lägre grad av skyddsbehov, skilt från de mer individuella omständigheter som i övrigt går in under huma- nitära skäl. Det behövs ett förtydligande i fråga om uppehållstill- stånd av humanitära skäl för t.ex. offer för trafficking. Bättre motiverade beslut och tydligare lagstiftning med klart angivna grunder för prövningen skulle underlätta kommunice- ringen av beslut med de sökande. , Röda korset: Vad som sagts om behovet av syste- matisering och precisering för att kartlägga humanitära skäl är rik- tigt. , : Begreppet humanitära skäl är för vitt utformat och behöver brytas ner i mindre delar. Hela tankeprocessen hos beslutsfattarna behöver tydliggöras t.ex. genom intervjuer med dessa. Exempelvis tolkningen av läkarintyg behöver klargöras bättre, vad krävs av intygen etc. Dokumentationen är viktig; på vilket sätt framgår det till exempel att de humanitära skälen är synligare? Vidare är det intressant att ta del av vad som är känt om sökandens bakgrund i de fall där ansökningarna avslås som uppenbart ogrundade. De flesta människor har en bild av vad som är humanitärt respektive humanitära skäl. Det är viktigt att myndigheterna då också ges möjlighet att fatta beslut på ett sådant sätt att det stäm- mer med den allmänna uppfattningen om vad det innebär att vara humanitär och att humanitär utgör ledordet för prövningen. , Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar: Begreppet humanitära skäl innefattar allt och inget. Detta är både en svaghet och en styrka. Klart är att begreppet kräver tid för eftertanke och reflektion. Genom att myndigheterna inte har till- räckliga resurser finns det en risk för att handläggare och besluts- fattare inte kan ge tillräcklig eftertanke åt varje enskilt ärende och SOU 2004:74 Bilaga 4 att den samlade bedömningen av humanitära skäl därför blir lidande. Vissa enskilda komponenter som ingår i begreppet kan följas men det är problem att följa resonemanget vid en sammanvägning. Efterhand som vissa komponenter, t.ex. sjukdom, har preciserats i praxis har tillämpningen också kommit att bli strängare. Det kan alltså sägas vara en styrka att komponenterna inte är fullständigt preciserade och det är viktigt att en möjlighet till en öppen pröv- ning bibehålls. Det är alltså väsentligt att något uppsamlande rekvi- sit finns kvar för prövningen. Eftersom en precisering av rekvisiten kan förutsättas leda till en strängare prövning, och en sådan precisering är nödvändig för att överflytta prövningen till domstolsförfarande, kan det inte förvän- tas att ett system med domstolsprövning skall leda till en generellt mildare bedömning av de humanitära skälen än vad som är fallet. Nuvarande tillämpning av flyktingstatus och skyddsbehov är väl skarp, vilket innebär att vissa som egentligen kunde vara att anse som skyddsbehövande i stället faller in under prövningen av huma- nitära skäl. Det finns utrymme för en mer generös tillämpning av flyktingkonventionen och att klassificera fler fall som skyddsbehö- vande. , : Praxis för humanitära skäl förefaller att ha skärpts och det finns behov av att sänka ribban för prövningen av humanitära skäl. , FARR: FARR har producerat en skrift Tid att tänka om där det bland annat anges att ribban ligger för högt vid prövningen av humanitära skäl. I FARR:s rapport ingår också beslut i enskilda ärenden där det sägs att barn inte kan straffas för att de har hållits gömda genom att inte få tillgodoräknas vistelsetid vid tillståndsprövningen. har i beslut angett att en vistel- setid skulle vara tillräckligt för att få stanna i . finns det fall där personer har vistats i utan att få bifall till sina ansök- ningar. artikel 9 innefattar en möjlighet att ta hänsyn till humanitära skäl vid prövningen. Kommittén bör pröva om inte har en alltför sträng prövning för att uppfylla denna bestämmelse. Läkarintygen i de enskilda ärendena bedöms alltför restriktivt. Nivån på vad som krävs i fråga om psykisk ohälsa är även här alltför hög; det krävs i stort sett att sökanden är i ett psykotiskt tillstånd för att få stanna. Suicidrisk kan förekomma även hos sökande som inte nått upp till ett psykotiskt tillstånd. ställs det krav på att patienten skall vara tvångsinskriven för att tillståndet skall anses tillräckligt allvarligt. I något fall då läkare bedömt att en tvångs- inskrivning skulle öka suicidrisken har läkarintyget underkänts av just den orsaken. Angående suicidrisken har i första hand ansett att de som lider av en så allvarlig psykisk störning att de är oförmögna att rå över sitt handlande skall få stanna. Den mer all- mänt hållna motivering som också kan grunda uppehållstillstånd i fall med suicidhot används mer sällan eller aldrig. En vanlig avslags- grund är att sökandens psykiska tillstånd inte är så allvarligt som anges i första stycket. innehåller en tolkning av flyktingkonven- tionen angående återtraumatisering. Detta resonemang skulle vara lämpligt att tillämpa även vid beslutsfattande avseende humanitära skäl. En personlig tolkning av rättsläget är att prövningen av själv- mordsrisk har blivit strängare men det behövs mer forskning på området. : tidsförordningar utgjorde undantag från vad som egentligen skall gälla. I beslut där sökande har fått stanna efter en vistelsetid har det även vägts in andra omständigheter, till skillnad från tidsförordningarna som automatiskt gav rätt till uppehållstillstånd efter viss vistelsetid. Tidsförordningarna är alltför trubbiga i tillämpningen och det är nödvändigt att kunna väga in flera omständigheter vid tillstånds- prövningen. Den nämnda artikeln i omfattar enbart anhörigfall. Bedömningen av läkarintyg är en oerhört svår uppgift. Läkar- intygen är av mycket skiftande kvalitet. Det stämmer att det är mycket svårt att avgöra om praxis angående självmordsrisk har skärpts. , FARR: Det tas för lite hänsyn till reella självmords- hot. Det finns flera fall av sådana hot som inte kan bedömas som grundlösa, men där sökanden inte har en sådan grad av psykisk ohälsa som krävs i praxis. , Amnesty: Det är väsentligt att se till hela indel- ningen mellan flyktingkonventionen, övriga skyddsbehövande och humanitära skäl. Många fall som egentligen borde anses som skyddsbehövande eller flyktingar beviljas uppehållstillstånd först på humanitära skäl. Andelen uppenbart ogrundade ansökningar har ökat på sis- tone. Många av fall bedöms nu som uppenbart ogrundade trots att de inte borde göra det, exempelvis romer från där det finns en risk för trakasserier som i enskilda fall skulle kunna utgöra tillräckliga humanitära skäl för uppehållstillstånd. Detta är ett all- varligt problem för rättssäkerheten. Det finns också en risk för att humanitära skäl inte kommer fram i ansökningar som bedöms som uppenbart ogrundade. : Det stämmer inte att uppenbart ogrundade ansökningar har ökat i omfattning. Det kan också finnas viss rätt till offentligt biträde i dessa ärenden. , FARR: Det bör observeras att även konven- tionsflyktingar i vissa fall kan hänföras till uppenbart ogrundade ansökningar då deras ansökningar skall prövas i annan stat på grund av . : Begreppet barnets bästa kan ges vitt skilda betydelser beroende på vilka frågor som diskuteras. Begreppet är alltför flexibelt utformat för att få rätt genomslag. En avvägning måste ofta göras gentemot begränsade resurser. Detta förhållande är speciellt framträdande i utlänningsrätten. Inför införandet av portalbestämmelsen om barnets bästa gavs tyd- liga begränsningar i förarbetena på så sätt att det inte kan vara ett eget skäl för uppehållstillstånd att vara barn, att myndigheterna inte skall tillämpa en etnocentrisk prövning och att intresset av en begränsad invandring inte får efterges. Införandet av portal- bestämmelsen har egentligen enbart inneburit att ribban kan sänkas för vad som skall utgöra humanitära skäl i ärenden som rör barn. Det har tidigare, – 1998, gjorts en mindre studie inom forskningen utifrån barnets bästa. Studien grundades på beslut från (smånämndsbeslut). studie kan utläsas att barnet har blivit mer synligt i processen efter att portalbestämmelsen införts. Däremot kan det inte tydligt utlä- sas någon egentlig påverkan på antalet beviljade uppehållstillstånd efter lagändringen. I stället har myndigheterna fallit tillbaka på enskilda rekvisit såsom anpassning etc. Pressen på barn är generellt stor i utlänningsärendena. Då sökan- dena använder alla möjligheter som finns för att få stanna i kan specialregleringen för barn utgöra skillnaden mellan att få stanna eller inte för hela familjen. Det förekommer fler och fler barn med suicidrisk. , : har inrättat ett barnråd. Syftet med detta är att ta ansvar för barnets bästa och att bördan inte skall läggas på enskilda barn. Myndigheter och de olika instanser som kommer i kontakt med barnet skall sträva efter att se till barnets bästa utifrån ett brett perspektiv och inte enbart till ett beviljande av uppehållstillstånd. Det finns ett stort behov av att konkretisera barnets bästa i utlänningslagen liksom i och övrig lagstiftning. En möjlighet skulle vara att vikta enskilda omständigheter så att ribban sänks för varje grund där barn är berörda. Det är en tänkbar lösning att ange enskilda omständigheter. , : har fast- slagit en motivering i ärenden där prövningen innefattar påstående om självmordsrisk hos sökanden. Det första ledet av beslutsmoti- veringen tar sikte på situationer då sökanden lider av en allvarlig psykisk sjukdom. Det andra ledet ger möjlighet att bevilja uppe- hållstillstånd i dessa fall även då uttalanden eller handlingar i andra fall innebär att helhetsbilden når upp till humanitära skäl i utlän- ningslagstiftningens mening. Vid tillfälliga krisreaktioner krävs en bedömning även av möjlig- heten till vård eller behandling i hemlandet. , : I egenskap av förtroende- läkare kan man få ett femtiotal utlänningsärenden för prövning . Prövningen görs utifrån allt material från underinstan- serna, ett eget sammanträffande med sökanden och en konferens med behandlande läkare. De allra flesta som har en hög självmordsrisk lider också av en allvarlig psykisk störning. Samma sak gäller för barn. som driver människor till självmord är desamma oavsett om det gäller asylsökande eller andra grupper av uppehållstillstånds- sökande. Det är mycket svårt att från myndigheter och liknande bedöma risken för rationellt grundade självmord, dvs. där någon psykisk störning inte har påvisats. Det är dock inte så att en allvar- lig psykisk störning har förelegat i alla fall av allvarligt menade självmordsförsök. Den formulering som har valt i ärenden där självmordsrisk bedöms framstår som väl avvägd. Kvaliteten på läkarintygen är generellt bättre . För ett tiotal år sedan rådde en större förtroendebrist. : Det är ett fåtal av läkarintygen som utgör rena partsinlagor. Däremot finns det flera intyg där läkaren personligen har engagerat sig mycket i ärendet och främst redovisar sökandens egna uppgifter och syn på sin situation, följt av ett ställnings- tagande i frågan om uppehållstillstånd, i stället för en objektiv, medicinskt grundad sjukdomsanalys. de : I en artikel av har en tidigare för- troendeläkare () uttalat sig om att självmordsrisk ofta före- kommer även i andra fall än då det förelegat psykisk sjukdom. , : Metoder för självmord eller självmordsförsök kan kopplas samman med tidigare trauman som individen har varit utsatt för. Det kan vara ett helt rationellt beslut utan påverkan av psykisk störning som leder någon till att ta sitt liv. : har gett anvisningar för intyg i asylärenden. Dessa är emellertid ganska gamla och det finns behov av att överväga en omarbetning. : De bedömningar som görs av förtroendeläkarna förefaller att vara noggrant gjorda. Problemet är att alltför få fall lämnas över till förtroendeläkare, speciellt jämfört med andra rätts- områden som försäkringsärenden eller psykiatrisk tvångsvård. Praxis för humanitära skäl har hårdnat både beträffande vuxna och barn. Alltsedan år 1989 har det skett en successiv höjning av ribban för humanitära skäl. Det finns anledning att göra en helhetsbedömning av området också för flyktingar och skyddsbehövande. Även andra områden, t.ex. där det finns risk för hedersmord, bör ses över. Uppehålls- tillstånd har beviljats på grund av humanitära skäl vid sådan risk. Det är orimligt att dessa fall inte har fallit in under skyddsbehö- vande i övrigt då det funnits inre flykt alternativ. Det finns även personer som är svårt traumatiserade till följd av upplevelser i hemlandet men som inte bedöms ha asylskäl eller vara skyddsbehövande i övrigt. Även då ett tidigare krigstillstånd i hemlandet har upphört kan sökanden känna en stark oro för att återvända till hemlandet. Dessa personer får dock inte stanna i så stor utsträckning som . Det är inte rimligt att kräva att svårt traumatiserade personer skall återsändas under sådana omständig- heter. Trots att vissa personer redan nu ges uppehållstillstånd av humanitära skäl i dessa fall är det önskvärt med en mer generös tillämpning. Beträffande uppehållstillstånd för barn är det en intressant tanke att införa en speciell reglering av humanitära skäl för barn. Detta skulle på ett bättre sätt synliggöra barnen. Det har skett en ökning av antalet barn som är svårt traumatiserade eller helt okontaktbara. Barn som har en så dålig familjesituation eller så allvarlig psykisk ohälsa att de i vanliga fall skulle kunna bli föremål för tvångsvård, har i vissa fall ändå inte fått stanna i . Det är viktigt att klar- lägga vilka samhällsintressen som kan ta över intresset av att till- godose barnets bästa, i den mån det finns andra än intresset av en reglerad invandring. Det borde finnas någon form av stupstock avseende vistelse- tiden i grundärendena. Om handläggningstiden inte kan läggas sökanden till last borde detta vägas in som ett självständigt rekvisit. En tvåpartsprocess i domstol framstår som nödvändig för att komma tillrätta med nuvarande brister i systemet. : I fall då sökanden bedöms som skyddsbehövande skall uppehållstillstånd beviljas på den grunden om även inre flykt- alternativet har prövats och bedömts vara orimligt. Skyddsbehovet kvarstår ju i dessa fall. Angående traumatiserande händelser i hemlandet kan en flytt till någon annan del av hemlandet bedömas inte medföra samma trauma för sökanden vid ett återvändande. de : Det finns anledning att se över samtliga skyddsgrun- der i utlänningslagstiftningen. Enligt statistik över samtliga avgjorda ärenden ledde till att sökanden fick stanna som flykting och 2–som skyddsbehö- vande i övrigt. Den allra största delen av de som fått stanna har fal- lit in under humanitära skäl. I , och ligger andelen beviljade flyktingfall på 15–av samtliga ansökningar. I har mycket få fall bedömts som skyddsbehövande på grund av kön eller homosexualitet. Det skulle också finnas ett större utrymme för att tillämpa bestämmelsen om skyddsbehövande vid miljökatastrofer och väpnade konflikter. Enligt var avsikten att inskränka de humanitära skälen till helt individuella. Därefter har de politisk- humanitära skälen likväl kommit att gå in under denna kategori. : Enligt statistik från fanns ingen psykisk diagnos för flertalet av de självmord som begåtts i . Det har förekommit fall då har ansett att avvisningsbeslut skall verkställas även då det rör sig om en person med mycket hög självmordsbenägenhet. Det förekommer också fall då uppehållstillstånd av humanitära skäl inte har beviljats trots att sökanden drabbats av handikapp eller allvarlig sjukdom under vistelsen i . Det är något allvarligt fel med nuvarande reglering och hela den aktuella bestämmelsen i utlänningslagen borde göras om totalt. Det är mycket viktigt att sökanden får träffa handläggare och beslutsfattare personligen. Läkarintygen bör helt och hållet läggas till grund för avgörandet då de har utfärdats av legitimerad läkare. Det finns därför inte behov av någon utökad användning av för- troendeläkare. Hearingen avslutas och tackar de närvarande för visat intresse. Exempel på hur avvägningen har skett i enskilda viserings- ärenden som avgjorts av Som tidigare nämnts finns det ingen regelbunden publicering av avgöranden i viseringsärenden. I Migrationsver- kets allmänna riktlinjer har det dock tagits in exempel på några enskilda avgöranden för att illustrera hur man har löst svåra avväg- ningar mellan motstående intressen. Besluten, som i samtliga fall har meddelats av , hade avgjorts vid tiden då verkets allmänna riktlinjer meddelades . har regelmässigt använt uttrycket avhoppsris- ken. Med uttrycket avses risken för att sökanden inte skall lämna efter viseringstidens utgång. Bifall till visering avseende pojke från och hans mor då syftet med besöket uppgavs vara en operation som förväntades höja barnets livskvalitet betydligt. Pojken A, , var statslös (palestinier) och ansökte om visering tillsammans med sin mor. Syftet med besöket i var att poj- ken skulle genomgå en operation till följd av en penis- och blås- missbildning. A hade tidigare opererats i , men med misslyckat resultat. Det var inte möjligt att genomföra en ny ope- ration med svenska läkare i . Genom frivilligorganisatio- ner hade medel samlats in för att bekosta vårdkostnaderna och vis- telsen i . Pojkens far, även han statslös, fanns kvar i hemlan- det liksom en syster. Pojkens farfar och andra släktingar var bosatta i . Visering beviljades då de humanitära inslagen övervägde och det var frågan om att höja livskvaliteten betydligt för ett litet barn. 2.Bifall till visering avseende vuxen kvinna från då syftet med besöket uppgavs vara att genomgå undersökningar inför en eventuell njurdonation till en bror, bosatt i . Kvinnan , , ansökte om visering tillsammans med sin sex- årige son. Syftet med besöket var att A skulle genomgå undersök- ningar på ett sjukhus i angående en njurdonation till bro- dern. Undersökningar hade påbörjats i men måste slut- föras i , där brodern befann sig. Brodern hade kommit till som kvotflykting och sedermera blivit svensk medborgare. Av intyg från Röda korsets center för torterade flyktingar framgick det att han behandlades för extremtraumatiska upplevelser och att han på grund av sina tidigare upplevelser hade svårt att genomgå dialysbehandling. A:s make och deras två andra barn fanns kvar i . Det bedömdes vara den enda möjligheten att rädda livet på B att ge systern visering för att kunna slutföra under- sökningen. 3.Bifall till visering avseende vuxen man från då syftet med besöket uppgavs vara att besöka dennes mycket svårt sjuka moder (tidigare meddelade avslag i samma ärende). Mannen A, , ansökte om visering för att kunna besöka sin mor och sina tre minderåriga syskon. Modern och syskonen kom till och fick stanna här som flyktingar. Då modern lämnade ville hon även ta med sig A till , vilket dock inte var ekonomiskt möjligt. Utöver modern och syskonen fanns även A:s mormor samt mostrar och kusiner i . A:s far fanns kvar i . Denne missbrukade narkotika och hade enligt uppgift misshandlat modern, vilket haft betydelse för hennes beslut att lämna hemlandet. Risken för att A skulle stanna kvar i bedömdes vara mycket stor. A gjorde en första ansökan om visering, vilken avslogs. Efter att det senare framkommit att modern drabbats av en hjärntumör och att hon skulle opereras åberopades även detta till stöd för en ny viseringsansökning. Även denna avslogs dock, lik- som en begäran om omprövning av det senaste beslutet. Modern tog därefter en överdos av den medicin som hon behandlades med för sin cancersjukdom; enligt uppgift från ett ombud berodde detta på att hon blivit djupt deprimerad över beskedet att sonen inte fick komma till . Vid tiden för den aktuella ansökningen vistades hon på en intensivvårdsavdelning och hennes tillstånd var mycket kritiskt. Visering beviljades då det ansågs föreligga mycket starka huma- nitära skäl. Det konstaterades vidare att inget hade sagts i ärendet om politiska problem i hemlandet samt att det skulle finnas möjlig- het att verkställa ett avvisningsbeslut till . 4.Bifall till visering avseende vuxen kvinna från då syftet upp- gavs vara att besöka kvinnans döende mor. Kvinnan , , ansökte om visering för att besöka sin mor i , bosatt i . hade fem av A:s sex syskon bosatt sig i . Vid tiden för A:s ansökan hade B drabbats av cancer med utvecklade dottertumörer i levern. Hon hade även haft en hjärtinfarkt och utvecklat hjärtsvikt. Hon behandlades med morfin och det fanns inte längre någon möjlighet till operation. A:s make, född , fanns kvar i hemlandet. Paret hade fyra vuxna barn, varav ett var bosatt i . Avhoppsrisken bedömdes som liten. A:s åld- rige make och andra släktingar fanns kvar i hemlandet och familjen levde under goda förhållanden. 5.Bifall till visering avseende jugoslaviskt/albanskt föräldrapar då syftet uppgavs vara att besöka en son i i samband med en minneshögtid för dennes bortgångna barn.