sou · GSB354 · 2005-01-01 00:00:00 — HI är samordnare i för kring Design för alla. HI:s utvecklingsinsatser var tidigare mer inriktade på bra och säkra produkter. har man en tydligare fokusering i utvecklingsarbetet mot hjälpmedlens funktion i sammanhang med den omgivande miljön. HI arbetar med att samla och sprida kunskap och resultatet används av många olika myndigheter, kommuner och landsting men även planerare, arkitekter med flera. HI:s roll som inom tillgänglighetsområdet omfattar frågor om tillgänglighet till IT-tjänster, byggd miljö, produkter och tjänster. Ett exempel på sådan kunskapsspridning är , som är avsedd att användas som uppslagsbok vid planering och projektering av byggnader och utemiljö. kompletteras med nytt faktamaterial. HI har märkt en ökad efterfrågan på insatser inom tillgänglighetsområdet. Insatserna uppskattades av HI till av den totala verksamhetsvolymen. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken pekas arbetet med tillgänglighet ut som ett av de viktigaste områdena för genomförandet av handlingsplanen. Som en följd av detta inrättades ett Tillgänglighetscenter vid . HI har ett nära samarbete med HO:s tillgänglighetscenter. Samarbetet har främst inriktats mot frågor om fysisk tillgänglighet, tillgänglighet på transportområdet och till information. Från HI:s sida anser man att kunskap om tillgänglighetsfrågor är nödvändigt för arbetet med hjälpmedel. För att få fram bra hjälp- medel måste man även ta in i perspektivet vilken miljö dessa hjälp- medel skall fungera i. Hjälpmedel kompenserar för det handikapp som uppkommer i relationen mellan miljön och personen med Det kommer därför alltid att vara en uppgift för institutet att arbeta för en god tillgänglighet och design för alla. På regeringens uppdrag utvecklade HI en handlingsplan för åren 1998–2002 för IT för funktionshindrade och äldre. Handlings- planen har sedan genererat fortsatta aktiviteter inom området. Informationssamhället ställer krav på insatser för att bli tillgäng- ligt för människor med funktionshinder. HI arbetar med att påverka tillverkare av hårdvara och mjukvara samt leverantörer av tjänster. HI:s tillgänglighetsarbete inom IT-området har inriktats på att standardprodukter skall kunna användas/fungera tillsammans med individuella hjälpmedel. Hjälpmedelsverksamheten påverkas i hög grad av den inter- nationella utvecklingen. Institutet bedriver internationellt arbete inom alla verksamhetsgrenar, främst inom standardisering, prov- ning och FoU. Utöver detta pågår kontinuerligt allmän omvärlds- bevakning och kunskapsutbyte, informationsarbete, tjänsteexport och biståndsarbete på konsultbasis. Den internationella utvecklingen har en ökande betydelse och påverkan på det nationella arbetet med hjälpmedel och tillgäng- lighet. Detta kommer särskilt till uttryck i IT-relaterade frågor. Institutet är ett . Att informera om denna kunskap är en viktig del av institutets verksamhet. Arbetet sker på många sätt, både genom planerade riktade insatser och som en integrerad del i det dagliga arbetet med projekt och utåtriktade aktiviteter. Institutet arbetar målmedvetet för att nå ut till olika utvalda målgrupper. Institutets bibliotek är det största fack- i inom området funktionshinder och till- gänglighet, och är öppet för alla. HI har en omfattande försäljning av böcker, foldrar och annat material. Internet utnyttjas som en viktig kanal för att nå ut med materialet och en del trycksaker kan där hämtas gratis. infördes en ny organisation vid . Organisationen framgår av nedanstående bild. Antalet budgeterade helårstjänster är 86 för . Detta är oförändrat , då antalet reducerades från att ha varit 90. Förutom de budgeterade tjänsterna finns vanligtvis cirka 5–10 projektanställda. Ledningsfunktionerna och de fem avdelningarna i skissen ovan har följande antal personer anställda: SOU 2004:54 Nuvarande organisationsstruktur Dessutom tillkommer cirka fem längre projektanställningar. HI:s verksamhet finansieras till med anslagsmedel som bidrag från ett anslag som disponeras av . Medlen utbetalas utan särskild rekvisition till HI. Dessa anslagsmedel , 2003 och 2002 framgår av tabellen nedan. 9/13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård De totala kostnaderna för HI:s verksamheter och finansieringen av dessa framgår av nedanstående tabell. Räntor och eget kapital Bidraget från statsbudgeten på har varit nominellt oförändrat (), förutom de medel som tidigare tillfördes SUB och ingår i bidraget till HI. Bidraget täcker en minskande del av verksamheten. Utvecklingsarbetet, som genomförs tillsammans med brukarorganisationerna, förutsätter till stor del extern finansiering. Allmänna arvsfonden är den främsta finansiären. har en inte oväsentlig del av finansieringen skett genom minskning av det egna kapitalet, med . Kostnadernas fördelning på verksamhetsgrenar framgår av diagrammet. I figuren redovisas inte verksamhetsgrenarna tillgänglighet och internationell verksamhet. Dessa verksamheter skär in i och ingår i de övriga verksamhetsgrenarna och kostnaderna har fördelats över dessa. HO leds av som är utsedd av regeringen . HO är ett enrådighetsverk och har ingen styrelse, men enligt lagen (1994:749) om Handikappombuds- mannen biträds ombudsmannen av ett särskilt råd. Enligt HO:s regleringsbrev sker HO:s verksamhet inom politikområdet Handikappolitik och verksamhetsområdet för delaktighet och jämlikhet. Verksamheten är indelad i två verksamhetsgrenar: Granskning, juridiskt stöd och rådgivning. 3.3.1Handikappombudsmannens verksamhet i stort HO har – enligt lagen (1994:749) om – till uppgift att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheter och intressen. HO skall arbeta med upp- följning och utvärdering. Enskilda personer kan få stöd och/eller hjälp att få sina rättigheter och intressen tillgodosedda genom anmälningsärenden och juridisk rådgivning. Ärenden kan röra alla samhällsområden. HO skall också enligt tre diskrimineringslagar se till att dessa lagar följs och äger även rätt att för en enskild föra talan i tvister angående tillämpningen av lagarna. Dessa lagar är: lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder, lagen (2001:1286) om likabehand- ling av studenter i högskolan samt lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. Enligt förordningen (1994:949) med instruktion för Handikapp- ombudsmannen skall HO särskilt verka för att ge personer med funktionshinder förutsätt- ningar för självständighet och självbestämmande genom att –förebygga och bekämpa diskriminering, –identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhällslivet, samt –undanröja hinder för jämlikhet i levnadsvillkor för personer med funktionshinder. HO skaffar sig kunskap om situationen för människor med funktionshinder genom anmälningsärenden samt juridisk rådgiv- ning. HO bevakar och följer vad andra gör genom överläggningar och andra kontakter med t.ex. handikapporganisationer, myndig- heter, landsting och kommuner. HO kan också ta initiativ till olika undersökningar. Den kunskap som HO får genom sin verksamhet utgör underlag för de överväganden och förslag som redovisas till regeringen i syfte att förbättra situationen för personer med funktionshinder. Förutom bevakning och granskning skall HO informera och skapa opinion. HO har genom det nationella Tillgänglighetscentret ett ansvar för att bygga upp, utveckla och förmedla kunskap om tillgänglighet för människor med funktionshinder. Tillgänglighets- centret har en informerande, pådrivande, rådgivande och samord- nande roll. fick HO tillsynsansvaret för en tredje diskrimin- eringslag. Detta tillsammans med att antalet ärenden om juridisk rådgivning till enskilda har ökat har gjort att HO har begränsat sin juridiska rådgivning till frågor som rör diskrimi- neringslagarna. De övergripande uppdrag om att följa utvecklingen som finns i 2 § förordningen (1994:949) med instruktion för HO har likaså fått en lägre prioritet inom ombudsmannadelen av myndigheten . Vissa av dessa uppgifter sköts nu inom Till- gänglighetscentret. Utvecklingen på handikappolitikens område har inneburit starkare betoning av mänskliga rättigheter och av arbete mot diskriminering på olika sätt. Denna utveckling innebär också att handikappolitikens tvärsektoriella ambitioner och principen om mainstreaming börjar få genomslag. För HO:s del innebär detta att man koncentrerat arbetet inom ombudsmannadelen till de utredningar och den uppföljning som följer av diskriminerings- lagarna samt lagen om HO. HO:s övergripande ansvar att bevaka rättigheter och intressen för människor med funktionshinder tar därför mer och mer sin utgångspunkt i detta arbete. Det övriga arbetet med den mer övergripande implementeringen av den nationella handlingsplanen görs inom Tillgänglighetscentret. Ett av de prioriterade områdena i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken är att öka tillgängligheten för personer med funktionshinder. Tillgänglighetscentret (TC), som inrättades , är en nyckelaktör i implementeringen av handlingsplanen. Uppgiften för TC anges på följande sätt i HO:s instruktion: 2 § skall i sin verksamhet bl.a. . 7. genom det nationella tillgänglighetscentret svara för uppbyggnad, utveckling och förmedling av kunskap, rådgivning och samverkan med berörda aktörer för att göra samhället tillgängligt för personer med funktionshinder. Förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för handikappolitiken trädde i kraft . Detta ledde till att uppgifterna för TC förtydligades . Den statliga sektorn blev tydligt prioriterad. Att stödja myndigheternas arbete med att ta fram handlingsplaner för tillgänglighet, att bevaka att så sker samt att samordna sektorsmyndigheternas arbete blev TC:s huvuduppgifter. TC inledde tidigt arbetet med att finna formerna för hur stödet till myndigheterna för att förbättra tillgängligheten skulle utformas. fick HO uppdraget att formulera underlag till krav på till- gänglighet för personer med funktionshinder till myndigheternas lokaler, information och verksamhet. TC började ett omfattande arbete för att i samråd med handikapporganisationerna, statliga myndigheter och andra intressenter utforma riktlinjer för en tillgänglig statsförvaltning. I regleringsbrevet anges följande mål för TC: öka kunskapen hos de statliga myndigheterna genom att utveckla, förankra och sprida riktlinjer för myndigheternas arbete med att göra lokaler, verksamhet och information tillgängligare för personer med funktionshinder följa myndigheternas tillgänglighetsarbete och fortsätta utveckla metoder för detta verka för att kunskapen om konceptet design för alla ökar i hela samhället integrera ett jämställdhetsperspektiv i dessa arbeten genom stöd och samordning bidra till att sektorsmyndig- heternas arbete med att genomföra handikappolitiken utvecklas. präglades TC:s verksamhet främst av att slutföra arbetet med och slå fast Riktlinjer för en tillgänglig statsförvaltning och att kommunicera dessa riktlinjer till de statliga myndigheterna. Riktlinjerna anger hur myndigheterna bör arbeta med tillgänglighet till verksamheter, lokaler och information. De beskriver hur myndigheten kan göra för att leva upp till sitt ansvar i enlighet med förordningen om de statliga myndigheternas ansvar för genom- förandet av handikappolitiken. Riktlinjerna är utformade för statsförvaltningen, men bör kunna vara en grund för även andra verksamheter, exempelvis kommunerna men även andra aktörer. Efter kontakter med handikapporganisationer och med nyckel- personer på statliga myndigheter planerar TC att revidera rikt- linjerna. För att sprida och förankra riktlinjerna har TC valt att arbeta med riktad information. Bland annat har seminarier genomförts och små sammanfattande broschyrer har tagits fram riktade till olika yrkeskategorier. Uppföljningen av hur tillgänglighetsarbetet fortskrider bland de statliga myndigheterna sker bland annat genom en årlig myndighetsenkät som genomförs . Tillgänglighets- centret arbetar inom hela tillgänglighetsområdet: byggd miljö, transporter och kommunikationer samt IT, telekommunikations- teknik och tillgänglig information. TC finns med i flera olika nätverk, expertgrupper och utvecklingsprojekt inom områdena tillgänglighet och design för alla. Kontaktytorna sträcker sig över många områden. Närmare samarbete finns med exempelvis statliga myndigheter och även internationellt. TC deltar på internationell nivå i en arbetsgrupp som tar fram ISO-standard för tillgänglighet till byggd miljö. Rollen som samordnare av sektorsmyndigheterna och pådrivare för myndigheternas tillgänglighet ger TC många kontakter och ett brett samarbete med statliga myndigheter. Samarbetet med Sisus handlar bland annat om deltagande i utbildningar som berör såväl bemötande som tillgänglighet. TC ingår i Sisus kompetensutvecklingsråd. Med HI finns kontakter och samarbete i flera sammanhang, t.ex. i utbildningar i tillgänglighet men även i olika utvecklingsprojekt och nätverk. TC har regelbunden kontakt med handikapprörelsen. Ett till- gänglighetsråd utsågs bestående av nio personer utsedda av HSO och SRF. I rådet diskuteras olika aktuella frågor som rör tillgänglighet och handikappolitik. För genomförandet av TC:s uppdrag är informationsinsatser av central betydelse. Informationsavdelningen inom HO avdelar resurser för detta. Insatserna består dels av framställande av tryckta produkter, exempelvis riktlinjerna för en tillgänglig statsförvalt- ning, men också att stödja planering av seminarier och utbildnings- aktiviteter. Informationsavdelningen arbetar även för tillgänglighet inom sitt fackområde och deltar även i utbildningar i dessa frågor. I regleringsbrevet tillkom för TC uppdraget att stödja och samordna sektorsmyndigheternas arbete med att genomföra handikappolitiken. TC har tagit fram material angående rollen som sektorsmyndighet och uppdraget att formulera etappmål samt haft regelbundna möten med sektorsmyndigheternas chefer och kontakt- personer. I HO:s årsrapport till regeringen lade HO förslag till hur sektorsansvaren borde stärkas. Samarbetet med HO:s enheter för samhällsliv och arbetsliv har ökat successivt. Dessa enheter har framför allt kontaktytor mot individer som söker rådgivning och stöd. I informationssamman- hang finns dock ofta behov av insatser från både TC och de övriga Deras olika kompetenser kompletterar varandra och man agerar därför ofta tillsammans. Mellan HO:s roll att granska myndigheter och TC:s roll att vara stödjande gentemot myndig- heterna kan en motsättning uppkomma. I det praktiska arbetet har man ännu inte märkt av detta dilemma, men man ser att det i princip skulle kunna uppkomma situationer där HO har oförenliga roller. Tillgänglighetscentret arbetar med rådgivning inom hela tillgäng- lighetsområdet mot myndigheter, kommuner, landsting och privata organisationer. IT, webb och telekommunikation fysisk planering och byggd miljö I det ursprungliga uppdraget för TC att vara ett nationellt rådgivande organ i frågor om tillgänglighet ingick inte uttryckligen att ha en samordnande roll för sektorsmyndigheterna. Detta upp- drag tilldelades i regleringsbrevet . Denna samordnande roll har visat sig vara mycket viktig för handlingsplanens genom- förande. Det är genom TC:s samordnande roll för sektorsmyndig- heterna som det övergripande arbetet sker med att följa upp utvecklingen i landet på handikappolitikens område ur perspektivet av den nationella handlingsplanen och . Arbetet att samordna sektorsmyndigheterna är resurskrävande och en bidragande orsak till att en striktare prioritering mellan alla HO:s verksamheter blivit nödvändig. Verksamheten vid HO är indelad i fem enheter: samhällsliv (verksamhetschef samt fyra jurister) arbetsliv (verksamhetschef/arbetsrättsjurist samt en jurist) tillgänglighetscentret (verksamhetschef och fyra utredare med särskild kompetens inom tillgänglighetsområdet) information (informationschef och två informatörer) kansliet (kanslichef, ekonomiansvarig, registrator/receptionist och administratör/koordinator). Antalet anställda är 22 personer och antalet årsarbetskrafter 18. Tillgänglighetscentret har en verksamhetschef och fyra utredare. Dessutom görs informationsinsatser av medarbetare inom informa- tionsfunktionen. Myndighetens kanslichef har även varit t.f. HO:s förvaltningsanslag , 2003 och 2002 framgår av nedanstående tabell. Förvaltningsanslag 9/16:10 Myndighetens verksamhet omfattar de båda verksamhetsgrenarna granskning, juridiskt stöd och rådgivning samt tillgänglighets- centrum. Verksamhetens kostnader enligt årsredovisningarna framgår av tabellen nedan. Endast de kostnader som finansierats med anslag har medräknats. Kostnader (tkr) Granskning, juridiskt stöd och rådgivning