sou · GSB363 · 2005-01-01 00:00:00 — dioxidskatten skall, liksom , tas ut efter bränslets kolinnehåll. Därutöver föreslår vi att en miljöklasskomponent införs i modellen i syfte att ta över energiskattens nuvarande funktion att differenti- era mellan miljöklasser inom bensin och dieselolja. Vi har därvid, såsom direktiven särskilt föreskriver, undersökt lämpligheten av att bryta ut en s.k. trafik- och miljöskattekomponent ur energiskatten. Vi har då funnit att en sådan komponent inte är optimal för att internalisera (fånga in) de negativa externa miljöeffekter som trafi- ken ger upphov till (t.ex. kostnader som avser buller, trängsel och olyckor). Vi har dock kommit fram till att komponenten kan användas inom drivmedelsbeskattningen för att skilja mellan olika bränsleslag och bränslekvaliteter. Komponenten har dessutom en pedagogisk effekt och bidrar därigenom bland annat till att tydlig- göra hur energiskattedirektivets (direktiv /96/EG) möjligheter att använda sig av differentierade skattesatser tillämpas i den natio- nella lagstiftningen. Komponenten utgör slutligen en förutsättning för att, med bibehållen miljöklasstyrning, kunna lägga om energi- skatten till att vara relaterad till bränslets energiinnehåll. Eftersom komponentens funktion är att differentiera mellan miljöklasser inom respektive bränsleslag föreslår vi att den skall benämnas miljöklasskomponenten. När det gäller de för den långsiktiga klimatpolitikens fullföljande viktiga koldioxidneutrala bränslena innebär vårt förslag om en likformig beskattning, till följd av att dieseloljealternativet blir avsevärt dyrare, att dessa bränslens konkurrenskraft stärks. Om bensin och dieselolja dessutom beskattas efter samma prin- ciper och en helt teknikneutral beskattning realiseras, stärks kon- kurrenskraften ytterligare för alternativen till dieselolja. Beträffande den nuvarande beskattningen av de koldioxidneutrala bränslena ser utredningen inte någon anledning att nu gripa in i, eller annars föreslå förändringar i, regeringens pågående genom- förande av en skattestrategi för dessa drivmedel såsom den kommer till uttryck i bland annat budgetpropositionerna . Det skall dock understrykas att utredningens förslag inte på något sätt stänger vägen för dessa bränslen. Det är snarare så att de på ett enkelt och teknikneutralt sätt kan inlemmas i drivmedels- beskattningen i linje med principskiss, när detta bedöms lämpligt. Utöver de koldioxidneutrala drivmedlen finns övriga alternativa drivmedel såsom t.ex. naturgas och gasol. Utredningen gör här bedömningen att det ännu är för tidigt att applicera principer på dessa bränslen, eftersom det i sådant fall föreligger en överhängande risk för att man tvingas göra avkall på de principer som trots allt bör vara vägledande för den nya drivmedelsbeskattningen. Såsom redovisats ovan föreslår vi att skatten på dieselolja i ett första steg höjs med per liter. Avsikten är att ytterligare steg bör följa för att fullt ut kunna realisera en likformig drivmedelsbeskattning. Förslaget om ett etappvis höjande av driv- medelsskatten på dieselolja ligger i linje med den av beslutade skatteväxlingen, enligt vilken skall skatteväxlas . Oavsett om en viss del av intäkterna från de föreslagna höjningarna på något sätt kommer att återföras till olika sektorer kommer utredningens förslag likväl att leda till att stora årliga belopp kommer att kunna tillgodoräknas det pågående skatteväxlingsprogrammet. Beskattningen av dieselolja för arbetsmaskiner Som nämnts har vi i en promemoria tidigare redovisat vår uppfattning kring beskattningen av dieselolja för arbetsmaskiner. I promemorian fann utredningen det lämpligt att utnyttja den s.k. uppvärmningsnivån som en lägre beskattningsnivå för arbets- maskiner, allt under förutsättning att lagstiftaren anser att ett behov av en sådan lägre nivå föreligger. Promemorians förslag har inte lett till lagstiftning. I samband med utredningens slutliga redovisning av detta spörsmål berörs nu legala, statsfinansiella och praktiska konsekvenser av att låta arbetsmaskiner inom vissa sektorer i stället beskattas enligt den s.k. industrinivån. Den fortsatta hanteringen av denna fråga är helt avhängig politiska ställningstaganden. Dessa bör omfatta dels vilka sektorer som eventuellt skall åtnjuta lägre dieselskattenivåer, dels på vilken nivå den lägre dieselskatten skall ligga. Mot denna bakgrund är syftet med utredningens behandling av denna fråga således att lämna ett underlag för de fortsatta politiska överväganden som krävs, för att närmare kunna besluta om formerna för en eventuellt lägre dieselskattenivå för vissa sektorer. I miljöhänseende kan nämnas att sedan promemorian lämnades har nya avgaskrav för arbetsmaskiner beslutats på EU-nivå, som bland annat förutsätter att miljöklass 1 diesel används. En miljöinriktad fordonsskatteomläggning för lätta motor- fordon – koldioxidrelaterad fordonsskatt Vi föreslår i syfte att öka miljöstyrningen för lätta motorfordon (personbilar samt lastbilar och bussar med en totalvikt av högst ) en varsam omläggning av fordonsskatten till att vara baserad på koldioxidutsläpp i stället för vikt. Detta skall gälla för bensin- respektive dieseldrivna fordon samt även för de fordon som kan drivas med alternativa drivmedel. Fordonsskatten föreslås alltså differentieras efter respektive fordons specifika utsläpp av koldioxid per körd kilometer. Vi föreslår att följande tre komponenter skall ingå i den nya fordonsskattemodellen. En fiskal komponent, en koldioxidskattekomponent, och en miljö- och bränslefaktor för fordon som kan drivas med dieselolja. Den fiskala komponenten tas ut med per fordon. Koldioxidskattekomponenten tas ut med per gram utsläpp av koldioxid per kilometer, överstigande . Miljö- och bränslefaktorn skall tillämpas för fordon som kan drivas med dieselolja. Härmed avses att kompensera dels för att dieselfordon generellt sett har högre utsläpp av kväveoxider och partiklar, dels har lindrigare avgaskrav än bensindrivna fordon, dels också att dieseloljan är lägre beskattad än bensinen. Faktorn tillämpas genom att summan av den fiskala komponenten och koldioxidskatte- komponenten multipliceras med 3,5. Syftet bakom vårt förslag att basera fordonsskatten på fordonens koldioxidutsläpp i stället för vikt är således att öka miljöstyrningen i fordonsskatten, som de intäkter skatten ger bibehålls. Genom sin utformning anser vi att förslaget väl svarar mot kravet på att vara långsiktigt stabilt, på samma gång som det genom sin funktion premierar bränsleeffektivare fordon. Detta senare bedöms vara av ökande betydelse i takt med att de klimatpolitiska målen skall uppfyllas. Förslagets utformning medför även att basen för fortsatt skatteväxling breddas, vilket, mot bakgrund av den av riks- dagen tidigare beslutade skatteväxlingen, får anses vara värdefullt. Vilka fordon skall omfattas? – hanteringen av äldre fordon Den nya fordonsskatten skall gälla för fordon av modellår eller . Den skall dessutom gälla för de äldre fordon som upp- fyller minst miljöklass 2005, miljöklass El eller miljöklass Hybrid. De äldre fordon som inte uppfyller något av de ovan nämnda kriterierna skall i huvudsak beskattas efter nuvarande regler. Vi föreslår dock att en viss ytterligare miljöstyrning införs i beskattningen för bensindrivna fordon av modellår eller äldre genom att dessa ges en högre beskattning än . För de dieseldrivna fordonen skall gälla att fordon av modellår – 2005 skall ha en fordonsskatt som uppgår till av dagens skatt. Syftet bakom denna sänkning är att i någon mån kompensera dessa fordonsägare för den höjda dieselskatten. Fordon äldre än modellår skall ha kvar dagens skatt. Det kommer därför, genom dieselskattehöjningen, att bli dyrare att köra äldre diesel- fordon och det kommer dessutom, genom den uteblivna fordons- skattesänkningen för dessa fordon, att vara dyrare att äga ett äldre än ett nyare dieselfordon. Utredningen har valt 1989 som skiljeår för de äldsta fordonen, eftersom det då kom avgaskrav för nya bensindrivna personbilar som innebar att de var tvungna att förses med katalysator och utrustning som minskade avdunstningen av bränsle. kom också avgaskrav för dieseldrivna personbilar. Särskilt om lätta bussar och lätta lastbilar Bussar och lastbilar med totalvikten högst har lägre for- donsskatt än personbilar. Detta förhållande är otillfredsställande. Alla dessa fordon bör beskattas enhetligt i den nya koldioxid- relaterade fordonsskattemodellen såsom föreslås ovan. lätta bussar och lätta lastbilar skall därför höjas till person- bilsnivå. Eftersom vägtrafikregistret ännu inte innehåller uppgifter om dessa fordons utsläpp av koldioxid måste de dock under en övergångstid (t.o.m. ) beskattas enligt den viktrelaterade fordonsskatteskalan. Intill dess föreslås att fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar i en första etapp höjs genom ett procentuellt påslag om . Höjningen av skatteuttaget för lätta bussar och lätta lastbilar motiveras såväl av administrativa skäl som av rättviseskäl. Härtill kommer att det även finns miljöskäl för att anpassa skattenivån så att skatteuttaget för lätta bussar och lätta lastbilar åtminstone inte är lägre än för personbilar. En likställd beskattning kan förmodas minska omregistreringarna från personbil till lätt lastbil av rent skattemässiga skäl. En miljöinriktad fordonsskatteomläggning för tunga motorfordon Vi föreslår i syfte dels att förbättra åkerinäringens konkurrenssitu- ation, dels att öka miljöstyrningen för tunga motorfordon en sär- skild fordonsskatteskala, som är differentierad efter de miljöklasser som finns. De flesta tunga fordon som uppfyller högre miljökrav får en sänkt skatt till i princip EG:s minimiskattenivåer. Differentieringen genomförs på så sätt att tunga fordon (över ), som åtmin- stone uppfyller de senaste obligatoriska avgaskrav som gäller för nya fordon, får en lägre skatt än tunga fordon som uppfyller en äldre miljöklass. I den första etappen motsvaras de högre miljökraven av miljöklass 2000 (eller senare). För att få lägre fordonsskatt i den andra etappen krävs miljöklass 2005 (eller senare) och under den tredje etappen miljöklass 2008 (eller senare). Genom denna konstruktion byggs det in en långsiktig styrning som uppmuntrar användningen av renare fordon. Förslaget bedöms öka användningen av miljövänliga fordon genom att incitamenten att bruka redan existerande rena fordon och att tidigarelägga köp av nya fordon med bättre miljöklass förstärks. Förslaget gör det också mer lönsamt att välja ett fordon med en högre miljöklass än vad som är obligatoriskt, eftersom skatterabatten då åtnjuts . Fordonsskattens betydelse för åkerinäringens internationella konkurrenskraft är visserligen inte så stor. Förslaget bedöms ändå underlätta konkurrensen genom att det harmoniserar den svenska fordonsskatten för tunga fordon som uppfyller högre miljökrav till i princip EG:s minimi- nivåer. Den föreslagna miljöstyrningen lindrar också, för de renare fordonen, effekterna av höjningen av dieselskatten med per liter. Förslaget innebär dessutom en förenkling av skatteskalorna genom att bredare viktintervall, i linje med EG:s minimi- skattesatser, föreslås. Även detta betyder att en del fordon får en sänkt skatt jämfört med . Den sänkta fordonsskatten för tunga fordon finansieras inom ramen för utredningens övriga förslag om bland annat höjd diesel- skatt och höjd fordonsskatt för lätta bussar och lätta lastbilar. Tunga fordon med luftfjädring De beslutade minimiskattesatserna för uttag av fordonsskatt för tunga godsfordon (direktivet 1999/62/EG) är differentierade genom betydligt lägre skatt för fordon som har drivaxlar med luft- fjädring eller annan likvärdig fjädring än för andra fordon. I några europeiska länder tas i fordonsbeskattningen hänsyn till före- komsten av luftfjädring, i andra inte. Generellt sett kan det konstateras att luftfjädring är positiv från slitagesynpunkt. Viss osäkerhet råder dock om sambandet mellan luftfjädringen och vägslitaget. För att differentiera fordonsskatte- skalan för tunga godsfordon efter förekomsten av luftfjädring skulle krävas mera detaljerad kunskap om luftfjädringens betydelse för minskat vägslitage. Mot denna bakgrund föreslås inte någon skattedifferentiering med hänsyn till sådan fjädring. Utredningen har utrett förutsättningarna för att införa en kilo- meterskatt i . Under detta arbete har utredningen bland annat tagit del av de erfarenheter som andra europeiska länder erhållit i samband med motsvarande överväganden samt fått hjälp med analyser av olika slag från flera statliga myndigheter (, och ). Utredningens slutsats är att det finns goda förutsättningar för att införa en kilometerskatt i . Systemets utformning och en tänkt tidsplan för dess införande Kilometerskatt föreslås – med vissa undantag – tas ut för tunga lastbilar, dvs. lastbilar med en totalvikt över , och omfatta hela det allmänna vägnätet (vissa enskilda vägar, såsom skogsbil- vägar och liknande skall undantas). För att garantera systemets funktion föreslår vi att ett förhållandevis enkelt system införs inledningsvis och att detta byggs ut efter hand. Förslaget är således att betrakta ur två perspektiv: på kort och på lång sikt. På kort sikt bedömer utredningen att grunden för ett kilometer- skattesystem kan införas med start tidigast . Inled- ningsvis bör skatten vara differentierad endast utifrån fordonets egenskaper (fordonskombinationens totalvikt och miljö- [EURO] klass). Införandet får ses som ett steg mot en mer effektiv transportpolitik med hänsyn tagen till vägtransporternas kostnads- ansvar och behovet av en konkurrensneutral vägtrafikbeskattning. På lite , möjligen , eller så fort som systemet bedöms vara tillräckligt stabilt, är det utifrån ett miljö- och transportpolitiskt perspektiv välmotiverat att differentiera kilometerskatten mellan tätort/landsbygd, eftersom skillnaderna i externa marginalkostnader mellan dessa är mycket stora. Möjligheterna att öka komplexiteten i systemet ytterligare bör därefter undersökas. Om ytterligare justeringar kan ske till låga merkostnader för systemet är detta önskvärt från transport- och miljöpolitiska synpunkter. Den föreslagna tekniska lösningen är fokuserad på vissa funktio- ner och inte på vissa specifika tekniker. Utredningen anser att det är av stor vikt att införandet av en kilometerskatt om möjligt skyndas på. En viktig signal kan i detta sammanhang vara en avsiktsförklaring genom ett principbeslut av . som en kilometerskatt införs avskaffas den nuvarande vägavgiften (Eurovinjettavgiften). I samband där- med torde även frågor om kompensation i annan ordning behöva övervägas. Några följder av en kilometerskatt Genom att införa en kilometerskatt uppnås en större konkurrens- neutralitet mellan svenskregistrerade och utlandsregistrerade for- don. Dessutom innebär en differentiering av kilometerskatten efter fordonens respektive miljö- (EURO) klass en mer träffsäker inter- nalisering av de externa kostnaderna än vad som är fallet . I och med att kostnaderna för vägtransporter blir högre än bedöms kilometerskatten också stimulera till andra transportlös- ningar, såsom exempelvis ett större utnyttjande av järnväg och sjö- fart. En kilometerskatt är dock förenad med högre administrativa kostnader för såväl skatteuttag som kontroll, än vad som gäller för den nuvarande vägavgiften. Utredningen föreslår att reglerna för fordonsskatt och saluvagns- skatt samlas i en för dessa skatteslag gemensam vägtrafikskattelag. Lagen är uppbyggd enligt en modern struktur i syfte att göra för- fattningen mer lättillgänglig både för den enskilde och för de myn- digheter som har att tillämpa den. Utöver den rent tekniska författningsöversynen föreslår vi även förbättringar och moderniseringar av förfarandet för vägtrafik- skatteuttaget. Som ett led häri har vi försökt att anpassa förfarande- reglerna i huvudsak efter vad som gäller för övriga skatteslag. Vi tar vidare upp frågan om ett infogande av vägtrafikskatterna i skattekontosystemet samt frågan om ett särskilt vägtrafikskatte- konto bör införas. Utredningens sammanfattande bedömning av dessa kontoformer är att det ännu inte föreligger förutsättningar för att föreslå något sådant system. När ett kilometerskattesystem införs kommer dock behovet av och fördelarna med ett vägtrafikskattekonto att vara större än med dagens vägtrafikskatter. Med stöd av en saluvagnslicens är det tillåtet att bruka fordon som är avställda eller som inte finns med i vägtrafikregistret. Detta är av stor betydelse för exempelvis bilförsäljare. Innehav av saluvagns- licens är skattepliktigt (saluvagnsskatt). Utredningen har övervägt att slopa saluvagnsskatten men funnit att det finns skäl som gör att den bör finnas kvar. Den är t.ex. den enda fungerande rutin som ligger till grund för att återkalla saluvagnslicenser som inte används. Vissa förändringar av skatten föreslås emellertid. Skatteplikten för lätta släpvagnar, motorred- skap och traktorer slopas. Skattesatserna för övriga saluvagns- skattepliktiga fordon fördubblas i princip. Reglerna för saluvagns- skatten placeras i den nya vägtrafikskattelagen. Övriga frågor relaterade till den lagtekniska översynen Utredningen vill framhålla att det finns anledning att göra en mer genomgripande översyn av beskattningen av traktorer och av s.k. veteranfordon än vad utredningen har haft möjlighet till inom ramen för det nu avslutade uppdraget. Utöver de ovan angivna förslagen, som det enligt direktiven i större eller mindre utsträckning ålegat oss att utreda, har vi under arbetet kommit i kontakt med andra för området relevanta frågor. Efter- som dessa inte omfattas av våra direktiv lämnar vi här inte några konkreta förslag. Vi tar däremot upp och behandlar frågorna i syfte dels att remissinstanserna skall kunna uttala sig om dem, dels att frågorna på detta sätt väcks inom och därigenom kan bli föremål för vidare diskussion. Bland annat berörs följande ämnen. Möjligheter med en differentierad registrerings-, försäljnings- skatt. Förmånsbeskattningen av fordon som styrmedel (miljö/- trafiksäkerhet). BNP-omräkning (indexering) av energi- och koldioxidskatte- satserna. Utredningens förslag bedöms sammantaget ge ett statsfinansiellt överskott för vart och ett av de som följer på införandet. Detta framgår av tabellen nedan. Beräkningarna tar hänsyn endast till den första etappen av dels den föreslagna skattehöjningen på dieselolja (per liter), dels den föreslagna koldioxiddifferenti- erade skatten för lätta fordon. Om en andra etapp följer inom kommer det att bli aktuellt att göra nya beräkningar utifrån bland annat storleken på skattehöjningen. – mot förmodan – införas före tidsplanen kommer även det i stor utsträckning att påverka beräkningarna. Sammantaget innebär detta att de statsfinansiella konsekvenser som anges i tabellen är de som kan beräknas med utgångspunkt i utredningens omedelbara förslag. Periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor 2005–2007 samt varaktig nettoeffekt, miljarder kronor Miljödifferentiering av fordonsskatten för alla tunga fordon -0,02 -0,10 -0,06 -0,08 Bredare viktintervall för alla tunga fordon -0,01 -0,03 -0,03 -0,03 höjning av fordonsskatten för lätta lastbilar och lätta bussar Höjning av skatten på dieselolja för transporter (per liter) Koldioxiddifferentierad fordonsskatt för nya dieseldrivna lätta fordon -0,03 -0,05 -0,30 högre fordonsskatt för bensinfordon av modellår och äldre lägre fordonsskatt för dieseldrivna lätta fordon av modellår –2005 -0,02 -0,10 -0,09 -0,02 Enhetsskatt för motorcyklar, Slopande av fordonsskatt för släpvagnar med totalvikt högst -0,01 -0,01 -0,01 Enhetsskatt för släpvagnar med totalvikt 751–, Slopad fordonsskattesubvention för personbilar i glesbygd Ändrade beloppsgränser i olika avseenden, ränteeffekter Kombinationen av ökade rörliga drivmedelskostnader (genom höjd dieselskatt) och en koldioxidrelaterad fordonsskatt för lätta fordon samt en miljörelaterad fordonsskatt för tunga fordon förutsätts ha positiva effekter för miljön. Därutöver kan förslagen ha vissa indi- rekta effekter för trafiksäkerheten, eftersom den samlade styr- ningen leder bort från äldre (och i regel mindre trafiksäkra) fordon. Förslaget att likställa beskattningen av lätta bussar och lätta lastbilar med den av personbilar kan förväntas minska skatte- undandraganden genom omregistrering av fordon mellan de olika kategorierna. Det kan även förväntas få positiva effekter för poli- sens trafikövervakande arbete i fråga om de här aktuella fordonen. Konsekvenserna för små företags arbetsförutsättningar, konkur- rensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags av den föreslagna förändringen av fordonsskatten för tunga fordon är inte entydiga. Företagare som använder lätta fordon får en något högre skatt. Höjningen av fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar blir högst per fordon och år. För vissa fordon blir höjningen dock inte mer än något hundratal kronor. Det är att märka att dessa småföretagare i mindre utsträckning är utsatta för internationell konkurrens än företagare som har tunga fordon. De förslag till förändringar som vi lämnar bör kunna träda i kraft . The Swedish Government has appointed a commission, lead by an investigator. In accordance with the given directives, the commission will look into the way in which road traffic taxation is designed and in particular will consider aspects pertaining to the environment, traffic safety and competition, with a fiscal perspective as the basic point of departure, and also paying attention to the impact of traffic taxation on the efficiency of the transport system. The commission includes an analysis of the advantages and disadvantages of a kilometre tax. The levying of vehicle taxation is to be examined. The possibility of introducing financial incentives for vehicles with low emissions will be considered. Taxation of diesel for private motoring, commercial traffic and work will be investigated. Those statutes that regulate the levying of vehicle tax are to be reviewed, with the aim of simplifying the regulations and modifying them to accord with the terminology of Community . Those parts of the inquiry that particularly affect the haulage industrys competition situation were given priority in the interim report. The same applied to the issue of tax relief for heavy vehicles that fulfil certain stricter requirements for emissions, as well as conclusions regarding the introduction of a traffic and environment tax component in the taxation of motor fuel. The review of work was also to be dealt with as a priority. In addition, in accordance with the supplementary directive that was decided, the commission will analyse the way in which a Swedish kilometre tax system can be designed against the background of the ongoing legislative work in Europe and the development of kilometre tax systems that has been planned and implemented there. The work of the commission up to this final report During the period in which it has been carrying out its work, the commission has submitted the memorandum Taxation of diesel oil for work and the interim report Some road traffic tax issues (SOU 2002:64). The proposals that were submitted in the memorandum and interim report have been circulated for comment but have not yet led to legislation. In the relevant sections of this final report the commission will therefore return to the proposals that were previously submitted and, on the basis of our directives, arrive at an overall judgement of the entire road traffic taxation area. In this context, we have aimed for the overall - perspective that of necessity could not be established in the commissions previous work, which was also submitted with this proviso. The commissions proposals in brief The commission is now submitting proposals which cover large parts of the road traffic taxation area. The proposals primarily cover the following major areas. A uniform motor fuel taxation.