sou · GSB366 · 2005-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en kommitté med parlamentarisk sammansättning med uppdrag att se över och utvärdera reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt. I bemyndigandet ingick också att utse en av ledamöterna att vara ordförande i kommittén samt att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommittén. Med stöd av detta bemyndigande förordnades att vara ordförande i kommittén. Övriga ledamöter förordnades . entledigades ledamoten och förordnades i hennes ställe. En förteckning över kommitténs ledamöter, sakkunniga, experter och dess sekretariat bifogas. Kommittén har antagit namnet (). Kommittén har avgivit delbetänkandet Egendomsskatter Dämpningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt (SOU 2003:3), med förslag om en ny dämpningsregel för fastighetsskatten och att arvsskatten för makar och sambor slopas. Kommittén har därefter avgivit huvudbetänkandet Reformerade egendomsskatter (SOU 2004:36) med förslag om förändringar på fastighetsskatte- och förmögenhetsskatteområdet. Härmed överlämnar kommittén sitt slutbetänkande Egendomsskatter Reform av arvs- och gåvoskatter (SOU 2004:66). Till betänkandet fogas reservationer och särskilda yttranden. Ledamöter, sakkunniga, experter och sekretariat F.d. riksdagsledamoten, () F.d. riksdagsledamoten, () Lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt f. (ff.) följande sida (följande sidor) Förvaltningslagen (1986:223) Fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Den upphävda lagen (1947:577) om statlig förmögen- Kommunalskattelagen (1928:379) Lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Nytt Juridiskt Arkiv I Organization for Economic Co-operation and Develop- Rättsinformation, Serie G (Har getts ut av RSV) Skattebetalningslagen (1997:483) Lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt Taxeringslagen (1990:324) uppdrag har varit att göra en översyn av reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt. I vårt första delbetänkande (SOU 2003:3) föreslog vi att arvsskatten för makar och sambor skulle slopas och att en ny dämpningsregel för fastighetsskatten skulle införas. Båda förslagen har lett till lagstiftning med ikraftträdande . I vårt huvudbetänkande (SOU 2004:36) har vi på fastighets- skatteområdet föreslagit att begränsningsregeln för fastighetsskatt skall utvidgas så att i praktiken den stora majoriteten av småhusägare inte behöver betala mer än högst av hushållsinkomsten i fastighetsskatt. Vidare har vi föreslagit att fastighetsskatten på privatbostäder i utlandet skall slopas, att tidpunkten för skattskyldighetens inträde för fastighetsskatt skall flyttas till tillträdesdagen och att fastighetsskatten på vindkraftverk skall slopas. När det gäller förmögenhetsskatteområdet har vi föreslagit att värderingen av tillgångar och skulder skall sättas till , att det skall införas en generell skatteplikt för alla marknadsnoterade aktier, att fribeloppet skall sättas till och att sambeskattningen mellan makar och sam- bor skall slopas. Eftersom småhusen endast tas av taxeringsvärdet innebär förslaget en sänkning på av den boendebeskattning som sker via förmögenhets- beskattningen. I detta slutbetänkande behandlar vi vårt uppdrag på arvs- och gåvoskatteområdet. I den senaste levnadsnivåundersökningen 1994/95 undersöktes vilka som fått arv och gåvor överstigande . Resultatet från undersökningen visade att människor oftast ärver vid 45–och att arvskatten har en utjämnande effekt på inkomst- och förmögenhetsfördelningen. avled 95 000 personer. Dessa efterlämnade egendom som vid beskatt- ningen delades upp i 427 000 arvslotter. av arvtagarna betalade arvsskatt. uppgick statens inkomster från arvs- och gåvoskatten till 2 175 respektive . Närmare om slopandet av arvsskatten mellan makar och sambor De i vissa områden mycket höga taxeringsvärdena på småhus har aktualiserat ett problem inom arvs- och gåvobeskattningen. En efterlevande make kan i vissa fall ha svårt att betala den arvsskatt som tas ut på den gemensamma bostaden om han eller hon samti- digt vill bo kvar i fastigheten. För att stärka efterlevande makes ställning föreslog vi i vårt delbetänkande att arvsskatten mellan makar och sambor skulle slopas. Detta förslag är beslutat av riks- dagen och i kraft . En mer enhetlig arvs- och gåvobeskattning Liksom på förmögenhetsskatteområdet skiftar värderingen av olika tillgångar även på arvs- och gåvoskatteområdet. Värderingsreglerna överensstämmer emellertid inte helt med värderingsreglerna vid förmögenhetsbeskattningen. Enligt nuvarande regler i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, , värderas aktier som är noterade på börsens A-lista till av noterat värde och aktier på O-listan och andra marknadsnoterade aktier till av noterat värde. Småhus, bostadsrätter och bankmedel värderas däremot på samma sätt som vid förmögenhetsbeskatt- ningen. Olikformiga värderingsregler skapar en situation där det inför en överföring till nästa generation lönar sig att disponera sina tillgångar utifrån hur de skall värderas vid beskattningen. Ett system som i så stor utsträckning inbjuder till skatteplanering kommer per definition att bli orättvist. Den slutliga skatten beror då i hög grad på vilken möjlighet den enskilde haft att i förväg vidta åtgärder i skatteplanerade syfte. Mot bakgrund av detta lägger vi fram följande förslag. Värderingen av tillgångar och skulder Först och främst föreslår vi, på samma sätt som på förmögenhets- skatteområdet, att alla tillgångar och skulder utom i näringsverk- samhet skall värderas till av sitt marknadsvärde eller av det värde som anges i den särskilda värderingsbestämmelse som gäller för tillgången. Närmare bestämt innebär förslaget att fast egendom skall värderas till av sitt taxeringsvärde året före dödstillfället eller gåvotillfället och att lös egendom skall vär- deras till av sitt marknadsvärde eller noterade värde. När det gäller boupptecknings- och begravningskostnader föreslår vi att sådana även fortsättningsvis skall få dras av även om det innebär en viss statsfinansiell kostnad. Värderingen av tillgångar och skulder i näringsverksamhet Våra förslag bör främja företagande och tillväxt. Vi föreslår därför att arv av näringstillgångar skall befrias från arvsskatt. Vi föreslår också att värdet av tillgångar och skulder i näringsverksamhet vid gåvobeskattningen skall sättas till , i stället för till enligt nuvarande regler. Genom denna sänkning, och höjningen av grundavdraget för gåvor (se nedan) kommer små lotter att få en något högre beskattning i jämförelse med dagens beskattning medan lotter som överstiger kommer att få en lägre beskattning. Här kan dock tilläggas att den nuvarande gåvobeskattningen av mindre lotter av närings- verksamhet är mycket låg. Gåvoskatten fungerar som ett komplement till arvsskatten. Att även gåvor beskattas inom samma regelverk som arv innebär att det inte är skattemässigt lönsamt att hela eller delar av tillgångarna överlåts genom gåvor. Nivån på beskattningen av arv och gåvor beror på vilken skatte- klass arv- eller gåvotagaren hör till och hur stort arvet eller gåvan är. Inom varje skatteklass sker beskattningen enligt en progressiv skala. För att förhindra att beskattning sker med för låg skattesats finns regler om sammanläggning av förvärv från samma person . Dessa regler gör att det kan bli invecklat att räkna ut skatten. Till det kommer ett komplicerat regelverk som kräver omfattande administration för . Vi föreslår att arv och gåvor beskattas med en proportionell skattesats på . Därmed kan reglerna om sammanläggning av arv och gåvor tas bort. Detta innebär att skatteberäkningen för- enklas och att regelsystemet i övrigt görs mer överskådligt. Ut- formningen minskar behovet av kontroll av tidigare förvärv av gåvor och arvsförskott och därmed administrationskostnaderna. Genom de föreslagna åtgärderna minskar utrymmet för skattepla- nering avsevärt. Slopad gåvoskatt mellan makar och mellan sambor Såsom nämnts ovan föreslog vi i vårt betänkande SOU 2003:3 en slopad arvsbeskattning för efterlevande makar och sambor. Detta förslag har genomförts av och trädde i kraft . Eftersom gåvoskatten anses som ett komplement till arvs- skatten finner vi det naturligt att även avskaffa gåvoskatten för gåvor mellan makar och sambor. Föräldrar skall befrias från skatt på arv från deras avlidna barn och föräldrar till avlidna myndiga barn skall medges samma grundavdrag som barn Vi föreslår att föräldrar som ärver sina avlidna minderåriga barn skall befrias från arvsskatt. Vi föreslår också att de tre skatteklas- serna utmönstras och att de subjekt som är skattskyldiga för arvs- skatt skall delas in i två grupper. Till den första gruppen skall hän- föras de som tillhör klass I samt föräldrar. Övriga arvingar skall hänföras till den andra gruppen. Arvs- och gåvoskattefrihet för allmännyttiga organisationer Vi föreslår att de allmännyttiga organisationer m.fl. som enligt nuvarande regler endast är gåvoskattebefriade även skall vara befri- ade från arvsskatt. Vi föreslår också att regeringen skall tillsätta en utredning som gör en översyn av de regler som gäller inom skatte- lagstiftningen för beskattning av allmännyttiga organisationer och som prövar om kretsen av allmännyttiga organisationer kan anpas- sas till de förhållanden som råder i dagens samhälle. Höjda grundavdrag för arvsskatten och gåvoskatten De nuvarande grundavdragen för arv på 70 000 respektive har gällt . Detsamma gäller grund- avdraget för gåva på . Grundavdragens reella värde har naturligtvis sjunkit . En sänkt värdering av tillgångarna medför visserligen att gällande grundavdrag blir relativt sett mer värda men ett införande av en proportionell beskattning medför att mindre lotter kan komma att få en ökad beskattning. Vi föreslår därför att grundavdragen på 70 000 respektive skall höjas till 80 000 respektive och att grundavdraget för gåvor på skall höjas till . Arvslottsbeskattningssystemet behålls men förenklas Vi kan konstatera att det nuvarande systemet för beskattning av arv och gåvor är komplicerat. Vi har också gjort en genomgång av hur en kvarlåtenskapsbeskattning i skulle kunna fungera. Trots arvslottsbeskattningens komplexitet har vi stannat för att föreslå att detta system skall behållas eftersom vi anser att systemets för- delar överväger de fördelar som en kvarlåtenskapsbeskattning skulle föra med sig. Vårt förslag om en enhetlig värdering av till- gångar och skulder och en proportionell beskattning medför dock att vi kan göra en del förenklingar i systemet. Vi föreslår att sam- manläggningsreglerna tas bort. Vi föreslår också att den mycket sällan använda möjligheten till arvsbeskattning med ett verkligt arv- skifte som beskattningsunderlag tas bort. Nya regler för arvsavståenden införs I vårt uppdrag ingår att ta ställning till om det behövs särskilda regler för arvsavståenden. Vi bedömer att sådana behövs. Vi före- slår att ett arvsavstående som sker utan villkor och som dokumen- teras på visst sätt skall arvsbeskattas om uppgift om avståendet har lämnats till innan verket har fattat beslut i skatteären- det. Om dessa förutsättningar inte uppfylls skall arvsavståendet gåvobeskattas. Ett arvsavstående av egendom som den avstående innehar med fri förfoganderätt skall arvsbeskattas även om avstå- endet görs efter beslut. Tidpunkten för värdering av aktier och dispensregler Vi har övervägt om det skulle kunna vara möjligt att ha en annan allmän värderingstidpunkt än dödsdagen för värdering av aktier och andra marknadsnoterade handlingar som kan vara föremål för stor värdenedgång inom . Vi har funnit att detta inte är en lämplig lösning. Det finns en dispensregel i 27 § AGL som medger eftergift eller nedsättning av skatt för fast egendom eller aktier och andra liknande marknadsnoterade handlingar som kan vara föremål för stor värdenedgång. Vi kan dock konstatera att tillämpningen av denna dispensregel inte fungerar på ett tillfreds- ställande sätt. Vi föreslår därför att dispensregeln omarbetas. Den nya regeln skall omfatta alla marknadsnoterade aktier och liknande handlingar i dödsboet. Nedsättning av skatten skall ske i de fall den sammantagna värdenedgången på aktierna uppgår till och lägst mellan dagen för skattskyldig- hetens inträde och dagen för beslut. Om aktierna har sålts skall det noterade värdet på försäljningsdagen jämföras med värdet på aktierna vid skattskyldighetens inträde. Ansökan om nedsättning av skatten får ske senast efter beslut. Den nuvarande dispensregeln handläggs av regeringen. Vi före- slår att tar över handläggningen av dessa ärenden. Det finns på arvs- och gåvobeskattningens område ingen möjlighet att skönsbeskatta en gåvotagare som inte har deklarerat sin gåva. Vi föreslår att det införs en sådan möjlighet. I bestämmelsen skall föreskrivas en skyldighet för den som kan antas vara skattskyldig för gåvoskatt att avge deklaration efter anmaning. Om en sådan anmaning inte följs eller om deklarationen är ofullständig skall äga rätt att påföra skatt efter skön om det finns till- förlitlig utredning om förvärvet och det är uppenbart att skatt skall tas ut. I vårt uppdrag har bl.a. ingått att pröva förutsättningarna för att anpassa förfarandereglerna till vad som gäller för skattemål enligt taxeringslagen. Vi har påbörjat detta arbete men inte hunnit ut- arbeta några förslag i denna del. Vi har dock tagit ställning till en del principiella frågor som redovisas i betänkandet. Vi föreslår att regeringen fortsätter att bereda dessa frågor med sikte på att möj- liggöra de förändringar som vi har förordat. Statsfinansiella kostnader och finansiering Våra förslag i detta slutbetänkande innebär sammantaget en minsk- ning av statens inkomster. När det gäller förslaget om en sänkt värdering och proportionell beskattning förväntas det i sig inte medföra några budgeteffekter. När det gäller övriga förslag för- väntas dessa sammantaget medföra att statens inkomster minskar med . För att de förändringar som vi föreslår skall bli statsfinansiellt neutrala föreslår vi en höjning av stämpelskatten för juridiska personer vid förvärv av fast egendom och tomträtt. I vårt huvud- betänkande SOU 2004:36 förslog vi en höjning av stämpelskatten för juridiska personer med en halv procentenhet till . Vi föreslår nu en ytterligare höjning av stämpelskatten för dessa dvs. Eftersom stämpelskatten sammanlagt beräknas ge i intäkter till staten medför en sådan höjning att våra förslag blir statsfinansiellt neutrala. Förändringarna bör träda i kraft . Vi föreslår därför att de nya reglerna skall träda i kraft och därmed gälla för dödsfall som inträffar och gåvor som lämnas efter december månads utgång . När det gäller höjningen av stämpelskatten bör även den träda i kraft . lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt1 dels att 16 §, 19 § 1–4 mom., 22 § 1–3 mom., 23 § A–C och E–F, 38 och 40 §§ samt 41§ 1 mom. skall upphöra att gälla, dels att nuvarande 23 § D, 24 och 25 §§ skall betecknas 23 b, 25 och 25 a §§, dels att 3, 4, 6 och 8 §§, 11 § 1 mom., 12 §, 13 § 1 mom., 13 § 2 mom., 15 § 1 mom., 15 a, 17, 20, 21, 27, 28, 36, 39, 42, 43, 45, 47, 49 a och 59 §§, rubriken närmast före 20 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas 16 nya paragrafer, 3 a, 19, 22, 22 a, 23, 23 a, 23 c –f, 24, 24 a–c , 29 och 47 c §§ av följande lydelse. denna lag äro befriade denna lag är följande befriade: 1Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857 19§ 1 mom. 1958:562 19§ 3 mom. 1970:174 19§ 4 mom. 1958:562 22§ 2 mom. 2003:646 22§ 3 mom. 2003:1199 41§ 1 mom. 1970:174 2Senaste lydelse 1999:1049. trossamfund som avses i 2 § – trossamfund som avses i 2 § lagen (1998:1593) om tros- lagen (1998:1593) om tros- samfund, kyrka, samarbetsorgan samfund, församling och och vars verksamhet kan anses utgöra ett led i samfundets annan sammanslutning, akademi, som har fastställts av regeringen stiftelse eller sammanslutning, sakligt syfte att främja landets ändamål att främja barns eller näringsliv eller försvar, eller att ungdoms vård och fostran eller utbildning eller att främja vård av behövande ålderstigna, sjuka eller lytta, dock icke där medlemmar av viss eller vissa liknande organisation som har till främsta syfte att anordna och underhålla allmän samlingslokal. organisationer som har till syfte att i sin verksamhet tillgodose syfte att i sin verksamhet tressen och inte heller utländska miska intressen, och ej heller om organisationens ändamål är begränsat till en viss familj, vissa eller om givaren helt eller delvis förbehållit sig själv eller någon annan nyttjanderätt till det bortgivna eller någon annan förmån av detta. För att en ideell förening skall medges skattefrihet krävs att den uppfyller villkoren i 7 kap. 8–10, 13 och 14 §§ inkomstskattelagen (1999:1229). Från arvsskatt är följande befriade: 1.efterlevande make eller sambo vid förvärv från den avlidne maken eller sambon och 2.förälder vid förvärv från eget barn som avlidit. Make eller sambo är befriade från gåvoskatt vid gåva från maken eller sambon. Arvsskatt tas ut för egendom inom eller utom som efterlämnas av den som vid sin död var bosatt eller stadigvarande vistades i eller var antingen svensk medborgare eller gift med en svensk medborgare och hade flyttat från mindre än före dödsfallet. Arvsskatt tas också ut för följande slag av egendom som efterlämnas av en annan person än som avses i första stycket, 1. fast egendom, tomträtt och 1. fast egendom och tomträtt 2. i befintlig lös egen- 2. i befintlig lös egen- dom som är att hänföra till dom som är att hänföra till anläggnings- eller driftkapital i anläggnings- eller driftkapital i här av den avlidne, här av den avlidne, 3 Senaste lydelse 1988:1516. bostadsaktiebolag i och bostadsaktiebolag i och rätt till royalty och periodiskt rätt till royalty och periodiskt utgående förmån från egendom utgående förmån från tillgång som avses i punkten 2, som avses i punkten 2, 4. svenska aktier och andelar i svenska ekonomiska föreningar, bolag, aktiefonder och rederier, under förutsättning att de efter- lämnas av svensk medborgare. Utlänning, som vid sin död tillhörde främmande makts härvarande beskickning eller lönade konsulat eller beskickningens eller konsulatets betjäning, anses inte ha varit bosatt här i riket; ej heller sådan persons make, barn och enskilda tjänare, om de vid sin död bodde hos honom och var utlänningar. Har genom testamente eller annan före dödsfallet tillkommen rättshandling upplåtits hela nyttjanderätten till eller rätt till all ränta, avkomst eller annan förmån av viss egendom och har äganderätten tillfallit annan, inträder skattskyldighet för äganderätten först då rättigheten upphör. Vad nu sagts skall dock icke gälla a)om ägaren förutom sålunda belastad egendom erhållit annan egendom, vars värde uppgår till mer än den skatt, som belöper å sammanlagda värdet av ägarens förvärv; b)om rättigheten upplåtits , understigande ; c)om enligt förordnande i testamente å den belastade egendomen belöpande skatt skall gäldas av dödsboet eller eljest av annan än den egendomen tillfaller; eller d)om ägaren senast då skatteärendet i övrigt upptages till avgörande begär, att jämväl hans förvärv skall tagas till beskattning. Har någon fått sig tillagd ränta till visst belopp eller avkomst till viss angiven storlek, skall, såframt räntan eller avkomsten för år räknat uppgår till av värdet av den belastade egendomen, rättigheten anses omfatta all av egendomen utgående avkastning. Erlägges i fall, som avses i d), för äganderätten fastställd skatt icke inom tid, varom i 52 § 1 mom. första stycket förmäles, skall meddelat beslut om skattens 4 Senaste lydelse 1958:562. fastställande icke vidare gälla och skattskyldighet för äganderätten inträda efter vad eljest är stadgat. Skall jämlikt 3 kap. ärvda- Skall jämlikt 3 kap. ärvda- balken eller på grund av balken eller på grund av testamente egendom, som till- testamente egendom, som till- fallit någon med fri förfogande- fallit någon med fri förfogande- rätt, därefter övergå å annan rätt, därefter övergå å annan eller å flera efter varandra, eller å flera efter varandra, senare förvärv, då föregående innehavares rätt upphör. avstående av arv enligt 3 kap. 9 § Detsamma gäller om föregående innehavare avstår från egendom dighet för den avstående först som innehas med sådan rätt. av avstående av arv enligt 3 kap. efterlevande makens död. Vad sålunda stadgas äger tillämpning jämväl då genom testamente viss egendom tillagts två eller flera efter varandra under villkor att egendomen skall oförminskad övergå från den ene till den andre. I fall, som avses i denna paragraf, skall vad i 7 § andra stycket stadgas äga motsvarande tillämpning. 11 § 1 mom.6 Såsom arvinges eller testa- Såsom arvinges eller testa- mentstagares lott anses vad enligt lag och testamente å enligt lag och testamente å honom belöper av behållningen honom belöper av behållningen i dödsboet eller i sådan i dödsboet eller i sådan kvarlåtenskap, varom förmäles i kvarlåtenskap, varom förmäles i 4 § andra stycket 1–4; dock skall 4 § andra stycket 1–4. 5Senaste lydelse 1987:1206. 6Senaste lydelse 1988:1516. fördelningen efter vad i 16 § stadgas lända till efterrättelse. Såsom arvfallen egendom efter den avlidne skall också anses en lott som erhållits genom ett avstående från arv eller testamentslott under förutsättning att 1. avståendet skett utan villkor, 2. avståendet antecknats i en bouppteckning, i en sådan deklaration som anges i 45 § A–C eller i en särskild handling och 3. anteckningen om avståendet lämnats in till innan verket fattat beslut om fastställande av skatt. Villkoret under 3 gäller inte för avstående från egendom som föregående innehavare innehaft med fri förfoganderätt enligt 8 § första stycket. Behållningen beräknas med ledning av bouppteckning eller där, skatten uttages efter deklaration, med ledning av denna. Har någon i enlighet med lagen (1927:77) om försäkrings- avtal insatts såsom förmåns- tagare och erhåller han vid försäkringstagarens död förfog- anderätten över försäkringen eller, utan att sådan rätt förvärvas, utbetalning på grund av försäkringen, skall vad förmånstagaren sålunda bekom- mer vid beräknande av arvsskatt anses såsom arvfallen egendom. Vad nu sagts skall gälla jämväl Har någon i enlighet med lagen (1927:77) om försäkrings- avtal insatts såsom förmåns- tagare och erhåller han vid försäkringstagarens död förfog- anderätten över försäkringen eller, utan att sådan rätt förvärvas, utbetalning på grund av försäkringen, skall vad förmånstagaren sålunda bekom- mer vid beräknande av arvsskatt anses såsom arvfallen egendom. Detsamma skall gälla förfogande- 7 Senaste lydelse 1999:1233. vad som tillfaller någon enligt bestämmelserna i 104 § andra stycket nämnda lag. Hälften av vad som tillfaller försäkrings- tagarens make i egenskap av förmånstagare är fritt från skatt. rätt eller utbetalning på grund av försäkring som erhålls genom att förmånstagare helt eller delvis avstår från sin rätt på de sätt som anges i 11 § andra och tredje styckena. Vad nu sagts skall också gälla vad som tillfaller någon enligt bestämmelserna i 104 § andra stycket nämnda lag. a)där livförsäkring, som är kapitalförsäkring men ej livränte- försäkring, tagits å försäkringstagarens eller hans makes liv samt den rätt, som på grund av försäkringsavtalet tillkommit endera av dem, jämlikt 116 § första stycket lagen om försäkringsavtal icke kunnat tagas i mät för någonderas gäld, eller b)där försäkring tagits för olycksfall eller sjukdom, vid skattens beräknande från värdet av vad som tillfallit någon i egenskap av förmånstagare såsom skattefritt avräknas ett belopp som motsvarar sex gånger prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring under vilket skattskyldigheten inträdde.