sou · GSB33d8 · 2005-01-01 00:00:00 — Den enda kategorisering som inte innebär några större diskursiva skillnader är mellan klientgrupperna som har alkohol respektive narkotika som huvuddrog; dock under förutsättning att alkohol- missbruket inte har pågått , eftersom det i annat fall kan noteras flera fysiska hälsorisker som i sådant fall påverkar utredningsdiskursen. I socialnämndernas utredningar uppmärksammas mycket sällan omständigheter som talar mot ett omhändertagande. Det är tänk- bart att utredarna anser att det är klientens offentliga ombud som i sådant fall bör framföra omständigheter som kan tala mot ett omhändertagande och inte den ansökande myndigheten. Detta resonemang kan relateras till tidigare diskussion avseende en extern myndighets, i dessa fall , förmåga att för- hålla sig mer saklig och neutral, och med möjlighet att även beakta omständigheter som talar mot att tvångsvård skall komma till stånd. I rättssäkerhetssammanhang är en uppdelning av makten att föredra, eftersom det innebär att fler aktörer har tillsyn över makt- utövningen. kunde en LVM-anmälan även göras till om enskilda ansåg att någon var i behov av vård för att komma ifrån sitt missbruk. I utredningsmaterialet har, , föräldrar eller andra anhöriga vänt sig till när de inte ansåg att de hade fått gehör för sin anmälan hos social- nämnden. Detta är ett exempel på ett förstärkt rättssäkerhetsskydd för enskilda. Analys av socialnämndernas utredningar inför ansökan om tvångsvård enligt LVM Med hänsyn till att sociala utredningar ligger till grund för fri- hetsberövanden under relativt långa tidsperioder bör det eftersträ- vas att enhetliggöra dem i en större utsträckning än vad som före- kommer , gärna under ett centralt överinseende. Det förekommer i detta empiriska material inte några synbara skillnader som kan relateras till kommungruppstillhörighet, till exem- pel om det rör sig om industri-, storstads- eller landsortkommun. De olika kommunernas utredningsdiskurser skiljer sig visserligen åt, men de varierar lika mycket inom kommunerna och på hand- läggarnivå. Det bör dock tilläggas att materialet vid första genomgången 2001 inte analyserades i just detta avseende, utan så skedde först efter det att insamlingen av data hade avslutats . Formellt sett har LVM en värdeneutral utformning, men genom analysen av föreliggande utredningsmaterial har denna studie visat att även andra faktorer än enbart rättsliga värden har påverkat den tolkning som socialnämnden eller handläggande socialsekreterare har gjort. Denna tolkning har i sin tur vidareförmedlats till läns- rätten i den s.k. som biläggs ansökan om bere- dande av vård. I några fall kan även utomrättsliga värden ha påver- kat det rättsliga utfallets karaktär, eftersom vissa domar i länsrätten förefaller ta den sociala utredningens, i vissa fall icke-styrkta påstå- enden, ad notam. Det rättsliga utfallets materiella innehåll och resultat skiljer sig avsevärt från dess formella intentioner vilket skapar stora brister i rättssäkerheten för den enskilde. Det bör också nämnas att det finns oklarheter eller vagheter i den rättsliga regleringen, vilket föranleder skillnader i bedömning. Detta gäller inte minst eftersom det i LVM saknas en legaldefini- tion av begreppet missbruk, vilket får till följd att den enskildes missbrukssituation skall tolkas individuellt utifrån en helhetssyn på den enskilde och dennes livssituation. Den formella rättssäkerheten kräver att grunderna på vilka en person kan bli omhändertagen skall vara förutsägbara. Rättssäker- heten ställer också krav på likformighet vid tillämpning av lagen. att man kan förvänta sig likartad bedömning oavsett vem som är föremål för utredning och vem som utför denna. Detta formella krav är emellertid inte tillräckliga, utan även den materiella rättssäkerheten måste tillgodoses i ett välfärdssamhälle. Den materiella rättssäkerheten kräver att innehållet i de rättsliga normerna, men även konsekvensen av de rättsliga utfallen, skall vara etiskt försvarbara eller rättvisa. Analys av socialnämndernas utredningar inför ansökan om tvångsvård enligt LVM De formella kraven på likformighet och enhetlighet i den rätts- liga tillämpningen innebär vissa svårigheter när en sammanvägning görs med individens behov, då de senare är unika och inte kan schabloniseras. När utredningsdiskursen utgår från exempelvis scha- bloniserande bilder av manligt och kvinnligt, gammal och ung i stäl- let för den enskildes unika levnadsomständigheter, riskerar utfallet att bli kränkande för individen. Den fysiska integriteten inskränks genom ett frihetsberövande LVM-beslut och ytterligare genom de särskilda tvångsmedel som personal på LVM-institutioner har rätt att utöva i vissa givna situa- tioner (31-36 §§ LVM). Även den ideella integriteten kan sägas bli kränkt, eftersom syftet med tvångsvården är att mot den enskildes vilja omdana dennes personlighet genom att omformulera tankar och synsätt så att denne kan motiveras till frivillig vård (1961). Det rättsliga beslutets effekter bör – utifrån ett materiellt perspektiv – leda till ett likvärdigt resultat som i andra fall. I annat fall kränker vi enskilda människors integritet oproportionerligt, genom tvingande maktåtgärder som inte kan anses vara förenliga med lagstiftningens syfte. Blir detta fallet upprätthålls inte de rätts- säkerhetskrav, såväl formella som materiella, som alla har rätt att ställa i ett demokratiskt samhälle. Analys av socialnämndernas utredningar inför ansökan om tvångsvård enligt LVM , (1987). , (1997). Tvång på rätt sätt. Bramstång, (1985). : Söners Förlag. , (1995). An Introduction to Social Constructionism. , (1990). , Bo (1998). Social steerage and communicative action: essays in sociology of law. Series of Sociology of no. : Sociolo- giska institutionen, . Cotterrell, (1995). : Clarendomn Press. Ehrlich, (1936). Fundamental Principles of the Sociology of . , (1983). Eskeland, (1989). En studie av rettssikkerhet ved full- byrdelse av fengselstraff. Fairclough, (1995). Critical Discourse Analysis. Fairclough, , (1997). Discourse and social change. I: T. (ed.). Discourse as Social Interaction. Dis- course studies. A Multidisciplinary Introduction II. , (1994). The Order of Things. An Archaelogy of the Human Sciences. , (2003). Sociala utredningar om barn: en rättssociologisk studie av lagstiftningens krav, utredningarnas argumentationer och konse- kvenser för den enskilde. studies in sociology of law. : , Lunds univer- sitet. Frändberg, (1986). I: , (ed.). Essays Dedicated to . Upp- sala: Rättsfonden. Galligan, (1995). : Clarendon Press. , (1961). ,(1993). Ett socialt perspektiv. Analys av socialnämndernas utredningar inför ansökan om tvångsvård enligt LVM , (2001). Missbrukare i rättsstaten. : Nor- stedts . , (2002). En rättsvetenskaplig studie av sociala rättigheter och rättssäkerhet. Habermas, (1974). Communication and Evolution of Society. : Beacon Press. Habermas, (1975). : Beacon Press. Habermas, (1984). The Theory of Communicative Action. Reason and the Rationalization of Society. Habermas, (1985). I: Teubner, (ed.). Dilemmas of in the , s. 203–220. : de Gruyter. Habermas, (1987). The Theory of Communicative Action. Lifeworld and System – A critique of Functional Reason. Bos- ton: Beacon Press. Habermas, (1990). Moral Consciousness and Communicative Action. Handler, (1990). and the Search for Community. Univer- sity of Press. Hammersly, , (1995). Ethnography: Principle in Practice. Hetzler, (1978). I behov av vård. , (1985). Omhändertagande av barn. : Aktuell juridik förlag. , (1993). En psykiskt störd vårdapparat? Vården och narkotikamissbrukare med allvarliga psykiska störningar. : Nordnark 1993:3. , (1984). Om ramlagstiftning och sam- hällsorganisation. Ds C 1984:12. , (2002). King, , (1995). Kåhl, (1995). Den lindansande Socialarbetarkåren. Scandinavian Studies in Sociology of , No. Lipsky, (1980). Analys av socialnämndernas utredningar inför ansökan om tvångsvård enligt LVM Luhmann, (1979). Luhmann, (1982). The Differentiation of Society. Montesquieu, (1990). Om lagarnas anda. Peczenik, (1995). Vad är Rätt? Om demokrati, rättssäker- het, etik och juridisk argumentation. Pound, Roscoe (1916). The limits of Effective Legal Action. Interna- tional 27:150–67. 1981/82:8. Om lag om vård av missbrukare i vissa fall m.m. Prop. 1987/88:147. Om tvångsvård av vuxna missbrukare. 1993/94:218. Psykiskt stördas villkor. Renner, (1949). The Private Institutions and its Social Functions. : Routledge & Kegan . , (1993). Reconstruction of Life stories. I: Lieblich, Amia & Josselson, Ruthellen (eds.). The Narrative study of lives. Making meaning of narratives. : Blackwell Publishers. Schlytter, (1999). Kön och juridik i socialt arbete. : Stu- dentlitteratur. (1989). De glömda narkotikamissbrukarna. Vård och behandling av narkotikamissbrukare med psykisk sjukdom eller djup- gående personlighetsstörning. (1996). Psykiskt störda missbrukare. (1997). Tillämpning av lagen (1988:820) om vård av missbrukare i vissa fall. Missbrukarna, , Tvånget. Slutbetänkande av Socialberedningen. Demokrati och makt i . Stjernquist, Per (1963). How are Change in Social Behaviour Develo- ped by Means of Legislation? , Bo & , (1992). Rus Missbruk Behandling. Teubner, (1983). Substantive and Reflexive Elements in Modern . and 17:239–74. Teubner, (1986). After Legal Instrumentalism? Strategic Models of Post-regulatory . I: Teubner, (ed. Dilemmas in the Welfare state, s. 299–326. : de Gruyter. Teubner, (1988). Autopoietic : A New Approach to Analys av socialnämndernas utredningar inför ansökan om tvångsvård enligt LVM Teubner, (1989). How the thinks. Towards a Construc- tivist Epistemology of . 23, No 5, s. 727–757. Teubner, (1993). as an autopoietic System. : Blackwell Publishers. , (red.) (2002). Rättssäkerhetsfrågor inom socialrätten. , (1968). Economy and Society. , , (2000). Diskursanalys som teori och metod. , (1988). Socialtjänstlagstiftningen i politik och förvalt- ning. En studie av parallella normbildningsprocesser. studies in law and society No.