sou · GSB38 · 2005-01-01 00:00:00 — En grundläggande frågeställning i vårt arbete är hur den pedagogiska praktiken i folkbildningens nätburna kurser/- cirklar kommer att gestalta sig. I en kunskapsöversikt om folkbild- ningsforskning påpekar att det officiella språket om folk- bildningen alltfort bibehålls även om folkbildningen ändrat karak- tär i en rad avseenden9. Inom det utbildningsutbud som vi studerat söker också projekt- ledare, kursledare och handledare att utveckla och formulera ett folkbildningens förhållningssätt till det IT-stödda flexibla läran- det10. Den folkbildningspedagogiska kvaliteten har i denna ut- veckling preciserats på skilda sätt. I vårt utvärderingsuppdrag hette det att utbudet bör präglas av deltagarstyrning, fri- och frivillighet, ett dialogiskt arbetssätt mellan lärare och deltagare och mellan del- tagare samt kommunikativ distansaktivitet. Ytterligare ett exempel på hur företrädare för folkbildning vill styra utvecklingen av nät- burna kurser och cirklar är antologin där de peda- gogiska och tekniska förutsättningarna för den nya (dvs. flexibla, distansbaserade och nätburna) folkbildningen belyses 11. Samtalets betydelse betonas på varierande sätt i olika artiklar. Folkbild- ningens pedagogik sägs präglas av mötet, dialogen, ifrågasättandet, reflektionen, det aktiva deltagandet och jämlikheten inom gruppen12; den levande dialogen med lärare och studiekamrater13; ett öppet, kritiskt och problema- tiserande samtal med lärare/ledare och med kurs/cirkelkamrater14; en reflekterande dialog kring gemensamma frågeställningar15; hän- syn, respekt, dialog, samarbete, förmåga att träffa kompromisser är begrepp som utgör själva grunden för ett lyckosamt resultat i folk- bildningen16. 10Formuleringen är hämtad från skrift Folkbildning på distans? 1999, s. 6. et al, , 2001. , 2001, s. 8. et al, 2001, s. 13. , 2001, s. 30. Schueler, 2001, s. 125. , 2001, s. 227. Att fånga folkbildning på nätet Syftet med föreliggande artikel är att undersöka den nätburna folk- bildningens demokratiskapande funktion genom att analysera hur samtalet liksom deltagarinflytandet gestaltat sig i ett urval kurser/- cirklar över nätet i folkbildningens regi. Genom en kartläggning av deltagare 2000 granskas också möjligheten för nät- kurserna att bidra till social integration. I folkbildningens utbud på nätet finns såväl behörighetsgivande som icke-behörighetsgivande kurser. Kommunikationen i kurserna sker över Folkbildningsnätet med hjälp av konferensprogrammet FirstClass. Kursledarna skapar i kurserna ett varierande antal kon- ferenser utifrån kursinnehållet. I den struktur av konferenser som byggs upp finns i allmänhet någon s.k. Café- eller där deltagarna skall ägna sig åt kaffepaussamtal. Därutöver finns ett varierande antal uppgiftskonferenser, oftast grupperade utifrån de uppgifter som deltagarna skall bearbeta och diskutera genom att göra inlägg i konferensen under kursens gång. Kursledarna har också någon konferens eller www. kurssida där information och instruktioner om kursen ges. Kurstiden för de kurser folkbildning- en utannonserar på nätet varierar från 10 och antalet antagna deltagare i det urval kurser vi studerat varierar från 9 till 22. Kursaktiviteten börjar oftast med att deltagarna får presentera sig skriftligt, ibland med bild, som första uppgift. Därefter påbörjas bearbetningen av kursuppgifterna med utgångspunkt i erfarenheter och kursmaterial, som ibland är kurslitteratur, ibland material på Internet. Några kursledare delar in kursgruppen i mindre grupper för samarbete om uppgifterna sinsemellan. I kursledarnas instruk- tioner uppmanas deltagarna att samtala och skriva inlägg och tidsåtgången för deltagarna definieras i kursplanerna till . Efter avslutad kurs/cirkel får deltagarna ett intyg och vid behörighetsgivande kurser prövas behörigheten om del- tagaren så önskar. Vid analysen av hur samtalet och dialogen liksom deltagarinflyta- ndet sett ut i ett urval kurser/cirklar över nätet har vi i det följande utgått från den granskning som skett av de inlägg som förekommit i åtta av utbudets kurser. Totalantalet analyserade inlägg är 3 77417. 17 I figurerna kan totalantalet variera beroende på internt bortfall i kodningen av enskilda aspekter samt att en kurs (H) ej kodats i alla aspekter. Att fånga folkbildning på nätet Till denna analys fogar vi resultat från utvärderingens enkätsvar, 235 deltagare och 21 kursledare i 32 kurser,18 och från intervjuer med 18 deltagare. Kodningen av inlägg rör åtta kurser och intervju- erna har genomförts med deltagare i sex av dessa kurser, medan en- kätundersökningen genomfördes med deltagare i samtliga av Folk- bildningsnätets kurser . Det finns med andra ord möjlighet att jämföra den kursaktivitet som faktiskt förekommit med de upp- fattningar deltagarna har om densamma. Att fånga det folkbildande samtalet kan ske på ett flertal sätt. I det pågående projektet har vi måhända ett grovmaskigt nät när vi i denna artikel ser kursaktivitet, inläggstyp och vem inläggen riktar sig till som indikatorer på samtalet. Uttryck för kursaktivitet är de totalantal inlägg i FirstClass som är synliga för alla i de åtta kurserna19. Inläggstyp innebär att varje inlägg har kategori- serats i dialogiska respektive univokala inlägg20. Dialogiska inlägg är sådana där texten uppmanar till diskussion, där frågor ställs eller där intresse för dialog visas. Vid univokala inlägg är texten upp- lysande, informerande eller refererande. Vidare har riktningen på inläggen kodats, om de riktar sig till kursledaren, till alla i kursen eller till enskilda deltagare. Förutom vår tolkning av indikatorer på samtalet redovisas deltagares och kursledares uppfattningar om samtalet. 19I en kurs finns gruppkonferenser med 102 inlägg som vi ej haft tillgång till. 20Denna kategorisering har vi hämtat från G. , 2002. Att fånga folkbildning på nätet Nedanstående figur illustrerar kursaktiviteten . Kurs A n = 426 Kurs B n = 489 Kurs C n = 241 Kurs D n = 496 Kurs E n = 469 Kurs F n = 133 Kurs G n = 667 Kurs H n = 789 Alla kurser n = 3708 Figuren visar att kursaktiviteten är högst i början och att den varierar mellan kurserna. En viss förklaring till hög inläggsaktivitet i början är att kursdeltagarna uppmanas att skicka in presentationer av sig själva. I vissa kurser ökar kommunikationen något i slutet av kursen men når inte upp till den aktivitet som fanns i början av kurserna. Svårigheten med att hålla en hög aktivitet i nätburna kurser är något som tidigare studier inom området uppmärksammat21. Den minskande aktiviteten i slutet av kurserna skulle kunna tänkas bero på att många kursdeltagare inte fullföljer kurserna. Denna slutsats visar sig dock inte rimlig om materialet studeras utförligare. Det uppstår även en minskning av aktivitet för deltagare i de kurser där det varit få deltagaravhopp (se tabell 1). 21 J. Romiszowski & R. , 1996, uppmärksammar problemet med att hålla igång aktivi- teten i nätkurser och att läraren alltid måste vara aktiv och engagerad för att aktiviteten ska vara hög. Att fånga folkbildning på nätet Kursaktivitet, antal deltagare samt genomsnittligt antal deltagarinlägg22 Tabellen visar att totala antalet inlägg halveras från första till sista månad. Totalt sett, alla kurser inräknade, sjunker genomsnittligt antal inlägg per deltagare från tio inlägg/deltagare första kursmåna- den till åtta sista kursmånad. Vidare visar tabellen att deltagaran- talet minskar från första till sista kursmånad och även att aktivi- teten minskar för de återstående kursdeltagarna. Det är endast i kurs D och kurs G som det genomsnittliga antalet inlägg per del- tagare ökar kursens sista månad. Variationen mellan deltagarnas aktivitet i kurserna är stor. I kurskraven finns ofta uppmaningar om ett visst antal inlägg . Tabell 2 visar att om man vill definiera en aktiv deltagare utifrån bestämda krav på antal inlägg i hela kursen, så sjunker an- talet aktiva deltagare i takt med att kravnivån höjs. 22 För kurs D och E har månad två angetts som startmånad eftersom kursen egentligen kom igång ordentligt månad två. Att fånga folkbildning på nätet Antalet aktiva deltagare vid olika krav på minsta antal in- lägg under hela kursen23 Tabellen visar att ju högre krav på aktivitet som ställs desto mindre antal deltagare kan betraktas som aktiva. Det är totalt 111 deltagare i de olika kurserna som under kursens gång producerat minst ett inlägg. Med utgångspunkt från de 67 deltagare som är aktiva sista kursmånad är det 44 av totalt 111 deltagare som av olika anledningar inte fullföljer kurserna. Beträffande inläggens karaktär av dialog kan konstateras att den totala andelen dialogiska inlägg för alla kurser är , dvs. drygt en fjärdedel har tolkats som att texten uppmanar till diskus- sion, ställer frågor eller ger uttryck för ett intresse för samtal. Majoriteten av inläggen har således en text som är av upplysande, informerande karaktär. Karaktären på inläggen varierar mellan kur- ser, vilket nedanstående figur illustrerar. 23 Beräkningen för antalet individer (n=67) är gjord på totala antalet inlägg för de individer som var med och skickade inlägg även under sista kursmånad. Att fånga folkbildning på nätet Andelen dialogiska inlägg för respektive kurs och totalt Kurs A Kurs B Kurs C Kurs D Kurs E Kurs F Kurs G Kurs H Alla kurser Kurs n=437 n=489 n=241 n=496 n=469 n=133 n=667 n=791 (n=3723 Figuren visar en variation mellan kurser beträffande andelen dialo- giska inlägg. Den kurs som har lägst kursaktivitet (kurs F) har t.ex. högst andel dialogiska inlägg. I kurserna E och G är andelen dia- logiska inlägg av totalantalet inlägg. Ämnet för kursen kan givetvis ha en viss betydelse för de dialogiska inläggen, kurs F behandlar t.ex. samhällsfrågor. Var sker de dialogiska inläggen? Är det så att man visar mer int- resse för dialog i cafékonferenserna där man utbyter erfarenheter av vardagskaraktär (hälsningar, om vad man gjort, naturupplevelser, den personliga livssituationen, idrottshändelser m.m.)? Så har inte varit fallet i de kurser som analyserats. av inläggen i cafékonferenser är dialogiska av totalt 1 465. av upp- giftskonferensernas inlägg är dialogiska av totalt 1 776. Vad handlar de dialogiska inläggen om? Närmare hälften av de dialogiska inläggen är relaterade till kursinnehållet ()24. Vem gör dialogiska inlägg? Visar kursledaren mer intresse för dialog än kursdeltagarna? Att så är fallet kan konstateras då av kursledarnas inlägg är dialogiska och motsvarande procent för deltagarna är 24. Kursledarna vill helst få igång ett sam- tal i uppgiftskonferenserna, (n=458) av kursledarin- läggen i uppgiftskonferenserna är dialogiska medan (n=370) av deras inlägg i cafékonferenserna är dialogiska. 24 Övrigt som kodats rör socialt och samhälleligt innehåll, metareflektion om kursen samt kursadministration. Att fånga folkbildning på nätet ledarna riktar sina dialogiska inlägg (totalt 375) såväl till alla () som till enskilda deltagare (). Hur vill deltagarna kommunicera? Det mönster som framträder är att av deras inlägg är informerande eller refere- rande. Deltagarna uppmanar i högre utsträckning till dialog i café- konferenserna () än i uppgiftskonferenserna (). Cirka 1/4 av totalantalet inlägg riktar sig till kursledaren, övriga till alla i kursen (inklusive kursledaren) eller enbart till vissa kurskamrater. Av deltagarnas dialogiska inlägg (totalt 647) riktar sig till kursledaren, till alla och till bara vissa deltagare. Är det vissa deltagare som står för de dialogiska inläggen? Här finns inte ett tydligt mönster gemensamt för hela materialet. Det varierar mellan kurserna, från några få deltagare som är mer dia- logiska till en mer jämn fördelning över samtliga deltagare. Exempelvis visar resultaten att i kurs A har åtta deltagare bidragit med dialogiska inlägg och i genomsnitt har de skickat 3,4 sådana inlägg. I kurs H har 14 deltagare skrivit dialogiska inlägg och igen- omsnitt skickat 12,9 dialogiska inlägg. Övriga kurser varierar inom det intervall som finns mellan kurs A och kurs H. Med andra ord skriver de flesta deltagare dialogiska inlägg. En annan bild av samtalets karaktär i kurserna framträder när deltagares och kursledares uppfattningar om samtalet fokuseras. I intervjuerna uppgav drygt hälften av deltagarna att samtalet på nätet fungerat förhållandevis bra. Två av de intervjuade hade stor erfarenhet av kurser på nätet, framför allt behörighetsgivande kurs- er. Båda dessa deltagare menade att diskussionen på nätet fungerat bra, men att det kan variera en del med vilken typ av kurs det rör sig om, en kurs i filosofi eller religion innebär t.ex. mer diskus- sioner än en kurs i matematik. Bland flera deltagare framkom upp- fattningen att det var inte så mycket diskussioner, men det var inte heller något de saknade, kursledaren kommenterade deras inlägg/ uppgifter vilket de var ganska nöjda med. Av dem som på något sätt sade sig vara otillfredsställda med dialogen/samtalet i kurserna fanns några olika åsikter. En anledning till besvikelse var att bara ett fåtal var aktiva i diskussionerna. En annan synpunkt som fram- fördes var att bristen på samtal berodde på att deltagarnas tidigare erfarenheter av kursinnehållet varierade stort. Några av nätkurser oerfarna deltagare, som valt kurser där de förväntat sig mycket diskussion, blev också besvikna på det sparsamt förekommande samtalet. Att fånga folkbildning på nätet I enkätstudien instämde ca hälften, av deltagarna och av kursledarna, i påståendet att kursen kännetecknats av dialog med karaktär av levande samtal. Kursledarna ansåg att de i huvudsak gav instruktioner om kursinnehållet samt återkoppling och kommentarer på deltagarnas inlägg. Deltagarna ansåg att de främst svarade på kursledarnas frågor och läste vad andra skrivit. Knappt hälften av deltagarna uppgav att de kommunicerade med andra deltagare under lärandeprocessen. Av de resultat som fram- kom vad gällde deltagares och kursledares uppfattningar om den lärarroll som kännetecknat kursen, kunde också vissa slutsatser om arbetssättet dras. De lärarroller som fanns att välja mellan kan i högre eller lägre grad sägas präglas av ett dialogiskt arbetssätt, handledarrollen gör det i hög grad medan förmedlarrollen gör det i låg grad. Närmare hälften av deltagare och kursledare ansåg att den lärarroll som varit mest framträdande var handledarens, 41 respek- tive . har menat att lärarrollen kännetecknats av förmedling. För att vid kodningen av deltagarinläggen i någon mån kunna problematisera deltagarinflytandet i kurserna över nätet, har vi kodat vissa indikatorer som vi menar kan ge viss information om detta. En sådan indikator är nytt inlägg, vilket innebär att en deltagare med sitt inlägg initierar en ny tråd, ett nytt ämne eller en ny fråga att diskutera. En viss kodning av innehållet i inläggen har även gjorts där metareflektioner om kursen är en av kategorierna, dvs. där deltagarna funderar över lärandet i kursen på en mer över- gripande nivå. En mer indirekt form av indikation på flytande är en kodning av typ av argument, där deltagarnas inlägg kodats utifrån om utgångspunkten varit deras egna erfarenheter eller varit av mer akademisk karaktär t.ex. kurslitteraturen. Att fånga folkbildning på nätet I figuren nedan är det deltagarnas nya inlägg som ställs i fokus. Andelen nya inlägg för respektive kurs och totalt Kurs A Kurs B Kurs C Kurs D Kurs E Kurs F Kurs G Kurs H Alla kurser Kurs n=437 n=489 n=241 n=496 n=469 n=133 n=667 n=791 (n=3723 Figuren visar att andelen nya inlägg för alla kurser är . Inom kurserna finns en variation mellan i kurs H och i kurs D. Av deltagarnas samtliga inlägg var nya inlägg, medan den andelen för kursledarnas inlägg är . I en fjärdedel av alla sina inlägg tar således deltagarna upp en ny tråd eller nytt ämne, vilket kan ses som ett visst uttryck för deltagarinflytande. Var gör deltagarna sina nya inlägg? I uppgiftskonferenserna, där uppgifter och kursinnehåll behandlas, är andelen nya inlägg av del- tagarnas samtliga inlägg i dessa konferenser (n=1 317), vilket innebär att det framför allt är i cafékonferenserna som del- tagarna tar chansen att påverka det som diskuteras. Här var andelen (n=1 088). I den kurs (D) som hade den högsta andelen nya inlägg, visar det sig också att huvuddelen av dessa inlägg skrivits i cafékonferensen. För kursledarnas inlägg var andelen nya (n=370) i cafékonferenserna och (n=458) i uppgiftskonferenserna. Reflekterar deltagarna om lärandet i kurserna i sina inlägg? av deltagarnas inlägg (n=2 932) har kodats som meta- reflektioner om kursen. Det är med andra ord i en liten andel av inläggen som lärandet direkt kommenteras. Av deltagarnas 133 metareflekterande inlägg är nya. En försvinnande liten andel inlägg är således uttryck för enskilda deltagares egna initiativ till att reflektera över lärandet i kursen. Att fånga folkbildning på nätet Vilken typ av argument utgår deltagarna från i sina inlägg? Här kodade vi huruvida deltagarna använde sina egna erfarenheter eller en mer akademiska form av argumentation i inläggen. Resultaten visar att av deltagarnas inlägg är erfarenhetsbaserade (n=2 926). En form av indirekt deltagarinflytande i kursen kan därmed sägas finnas genom att deltagarna i sina inlägg huvudsaklig- en använder sig av sina tidigare erfarenheter. När det gäller deltagarinflytande stämmer våra indikationer bät- tre överens med deltagarnas uppfattningar, än när det gäller sam- talet. I intervjuerna menade de allra flesta att det är positivt och viktigt med deltagarinflytande. Men det framkom också att det är ytterst ovanligt att deltagarna lämnar kritiska synpunkter på kurs- ernas uppläggning eller innehåll, endast en av de intervjuade del- tagarna har gjort det. De intervjuade föreföll i regel acceptera och vara ganska nöjda med att kursledaren ansvarade för uppläggning och innehåll. De flesta menade dock att det säkert skulle vara möjligt att påverka om man skulle vilja det och en del påminde sig också att kursledaren inbjudit till detta. Drygt en tredjedel av de intervjuade gav exempel på indirekta möjligheter att ändå ha ett visst inflytande över vad som hände i kursen; man kunde påverka den utsatta tiden för en uppgift; ibland kunde man få välja område i en fördjupningsuppgift och man kunde själv ta upp en intressant aspekt till diskussion. En av de intervjuade berättade också att en kursledare funnit något som en deltagare berättat intressant och därför ändrade en uppgift i kursen. I behörighetsgivande kurser finns det också vissa delar som del- tagarna måste kunna, påpekade två av de intervjuade, där kan inte deltagarinflytandet gälla på samma sätt som i andra kurser. I en kurs där kritiska synpunkter mot kursens uppläggning fanns, menade två av de intervjuade (kvinnor) att det är svårt att ifrågasätta en färdig uppläggning, man kan inte kräva att kursledar- en ska göra om en redan planerad uppläggning i en kort kurs. De menade också att de hade haft fel förväntningar på kursen, för- väntningar som inte stämde överens med kursupplägget. Den tredje av de intervjuade (man) i kursen försökte påverka uppläggningen men tyckte inte att han fick något gensvar och hoppade av. Dessa synpunkter ventilerades dock aldrig över nätet, så deltagarna kände inte till att det fanns andra som var kritiska. En av dem menade att det nog varit möjligt att påverka uppläggningen, men ingen annan verkade ju ha något emot den. Att fånga folkbildning på nätet Hur folkbildningens nätburna utbud har lyckats i förhållande till dess samhälleliga uppdrag om social integration kan kartläggningen av deltagarna 2000 ge en bild av. När det gäller kurs- deltagarnas ålder kan konstateras att det fanns en god spridning. Även geografiskt är spridningen god, 20 av landets 24 län är repre- senterade. Kursdeltagarnas utbildningsbakgrund visade dock att andelen med tidigare erfarenhet av högskolestudier var relativt stor, , vilket kan sägas rimma illa med folkbildningens mål- sättning, att öka jämlikheten genom att utbilda lågutbildade. Del- tagare med högskoleerfarenhet hade också oftast tidigare erfaren- heter av distansstudier. Av kursdeltagarna hade dock inte provat distansstudier tidigare, vilket innebär att studieformen i sig är folkbildande i så motto att en stor del av deltagarna tagit del av ett helt nytt sätt att studera. Nästan alla, av del- tagarna, hade dock datorvana. Funktionshindrade är en annan grupp som regeringen särskilt uppmärksammar och åtta personer angav att de valt distansstudie- formen på grund av handikapp. Vidare var kvinnorna starkt över- representerade i deltagargruppen, , endast i ålders- gruppen 60–var männen fler än kvinnorna. Vad dessa siffror innebär är svårt att uttala sig om, risken finns att vi här ser ytterli- gare en kvinnofälla, där distansstudier å ena sidan skapar möjlig- heter att studera, men å andra sidan innebär att kvinnor riskerar att kunna kombinera en tredubbel arbetsbörda; förvärvs- arbete, sköta hem/barn samt studier. Individens valmöjligheter vad gäller kursutbud har drastiskt ökat i och med möjligheten att följa kurser på distans, av deltagarna följde kurser i det egna länet. av kursdel- tagarna menade också att distansformen hade betydelse för deras val, ansåg vidare att deras intresse för studier ökat. De hade i huvudsak valt att studera för att berika sin fritid, studerade för att meritera sig för fortsatta studier. Såväl deras livsvillkor – i form av arbete, familj och boendeort – som studiernas uppläggning – den tekniska lösningen och möjligheten att studera i egen takt och själv bearbeta innehållet – attraherade. Beträffande kursutbudet kunde konstateras att de kurser som var behörighetsgivande för högskolestudier och kan sägas vara direkt kopplade till målsättningen om höjande av utbildningsnivån för lågutbildade var 5 stycken. De kurser som mer direkt ansluter Att fånga folkbildning på nätet till den övergripande målsättningen för folkbildningen om delaktig- het i samhällsbyggandet klassificerade vi under rubriken samhälls- engagemang/livsåskådning, sex kurser. Resterande kurser kate- goriserades som kulturintresse, fem kurser, samt praktisk nytta, tolv kurser och ligger mer i linje med det som i regeringens propo- sition om vuxnas lärande benämns förkovran för personlig utveck- ling25. Vad fångades på nätet? Inledningsvis är det viktigt att lyfta fram att vår analys av inläggen i kurserna bygger på ett urval av kurser och såtillvida enbart exempli- fierar och därmed inte ger en generell och allmängiltig bild av sam- talet och deltagarinflytandet i nätburen folkbildning. Vi gör med andra ord inte anspråk på att fånga hela det variationsrika art- beståndet som finns på nätet. Vårt val av angreppssätt har resulterat i följande tre bilder av cirklarna/kurserna på nätet. Bilden av den nätburna folkbildningens demokratiskapande funktion genom fokuseringen på samtalet är kluven. Det finns en variation mellan kurserna och en skillnad mellan deltagares upp- fattningar och vår analys av inläggen, där deltagarna i högre grad uppfattar att samtal pågår i kurserna. Man yttrar sig genom att skriva inlägg, en aktivitet som avtar med kurstiden. Majoriteten av yttrandena är dock, enligt vår mening, upplysande eller inform- erande till sin karaktär. I drygt en fjärdedel av inläggen finns ett uttalat intresse för samtal, dvs. ett svar från någon i kursgrupperna. Kursledarna vill samtala mera än deltagarna och då i de konferenser som är uppgiftscentrerade. Deltagarnas intresse för samtal är tvärt- om högre i cafékonferenser. Kommunikation kan också ha före- kommit i deltagares och kursledares privata mailbox, dock indike- rar intervjuerna att den kommunikationen varit ringa. Det inre samtal som sker genom att bara läsa inläggen är ytterligare en as- pekt som ännu ej bearbetats. Bilden av den nätburna folkbildningens demokratiskapande fun- ktion genom fokuseringen på deltagarinflytande är mer sam- stämmig. Även här är en fjärdedel av inläggen sådana som tar upp ett nytt ämne, en ny tråd i konferenserna. Synpunkter på kurs- uppläggning och kursinnehåll är få.