sou · GSB336d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Det kan därför upplevas som egendomligt och svårt att motivera att storbyggmästarens hyreshus och godsägarens jord- och skogsinnehav undantas från förmögenhetsbeskattning, medan pensionärens egnahem räknas som tillgång i förmögenhetsskatte- hänseende. Det finns även andra inslag av stötande olikformigheter i förmö- genhetsbeskattningen, t ex undantaget för huvuddelägares aktier, skattfriheten för pensionskapital och värderingen av bostadsrätter. Även lagen (1997:324) om begränsning av skatt medför att lika stora förmögenheter kan komma att bli olika hårt beskattade bero- ende på den skattskyldiges inkomstsituation. Redan behovet av en begränsningsregel visar ju också att förmögenhetsskatten i sig lätt får konsekvenser som inte kan anses rimliga. Det finns också anledning anta att förekomsten av förmögen- hetsskatt uppmuntrar till placeringar av finansiella tillgångar utomlands och att dessa tillgångar inte blir föremål för beskattning i . Den beskattning går miste om handlar då inte enbart om förmögenhetsskatten, utan i ännu högre grad om skat- ten på kapitalavkastningen och eventuell kapitalvinstbeskattning. Vi kommer därför till samma slutsats som . Förmögenhetsskatten bör slopas helt eftersom förslagna lösningar är otillräckliga för att komma till rätta med de snedvridningar och andra störande effekter som dagens förmögenhetslagstiftning ger upphov till. Sambeskattning av föräldrars och barns förmögenhet. föreslår att sambeskattning av förmö- genhet för makar och sambor slopas, medan däremot föräldrar även fortsättningsvis ska förmögenhetsbeskattas tillsammans med sina barn. Sambeskattningen ska dock enligt kommitténs förslag till skillnad från bygga på vårdnaden på så sätt att barn ska sam- beskattas med den vårdnadshavare som har högst skattepliktig förmögenhet och detta oavsett om vårdnadshavare och barn lever tillsammans eller inte. Det innebär att barn kan komma att sam- beskattas med förälder som de har ganska liten kontakt med. Den föreslagna modellen medför en mängd komplikationer såväl ur ett medborgarperspektiv som ur ett administrativt perspektiv. Följande exempel kan något belysa problematiken. och har gemensam vårdnad om . De har dessutom barn från tidigare förhållanden. har tillsammans med vårdnaden om barnen . har tillsammans med vårdnaden om . har en egen skattepliktig förmögenhet på 1 miljon. har en egen skattepliktig förmögenhet på 2 miljoner. är inte deklarationsskyldig, men har en förmögenhet på 0,5 miljoner. har ingen egen skattepliktig förmögenhet. är deklarationsskyldig och har en egen skattepliktig förmö- genhet på 1 miljon. Särskilda yttranden SOU 2004:36 är inte deklarationsskyldig, men har har en egen skattepliktig förmögenhet på 2,5 miljoner. är inte deklarationsskyldig, men har Av barnen har endast egen skattepliktig förmögenhet och ska sambeskattas med , som har den högsta skattepliktiga förmögen- heten eftersom saknar förmögenhet. förmögenhet tas upp av , som då kommer upp till en skattepliktig förmögenhet på 2,5 miljoner. förmögenhet tas upp av , som då kommer upp till en skattepliktig förmögenhet på 2 miljoner. förmögenhet tas upp av , som då kommer upp till en skattepliktig förmögenhet på 3 miljoner. Om och förmögenheter ändras så att de båda får en skattepliktig förmögenhet på vardera 3 miljoner inträffar följande: ska sambeskattas med istället för med , efter- som han nu har den största skattepliktiga förmögenheten. förmögenhet tas upp av istället för av , vars skattepliktiga förmögenhet då sätts ned till 1 miljon. förmögenhet tas upp av , som då kommer upp till en skat- tepliktig förmögenhet på 3,5 miljoner. förmögenhet tas upp av istället för av , vars skatte- pliktiga förmögenhet sätts ned till 2,5 miljoner. Ett slopande av sambeskattningen även för föräldrar och barn skulle enligt kommittén medföra ett skattebortfall på ungefär 200 miljoner. Det förutsätter då en maximal skatteplanering, dvs. att all egendom fördelas lika mellan föräldrar och barn. Hur stor är då sannolikheten för att en särbeskattning av föräld- rar och barn skulle leda till en omfattande skatteplanering? En överföring av egendom från en förälder till ett barn är defini- tiv, vilket i sig är återhållande. Överföringar från föräldrar till barn är dessutom gåvoskattepliktiga. Det är därför inte särskilt sannolikt att en särbeskattning av föräldrar och barn skulle leda till en omfattande skatteplanering. Skattebortfallet vid ett slopande av sambeskattningen mellan föräldrar och barn kan därför antas bli betydligt lägre än de av kommittén beräknade 200 miljonerna. Utan någon som helst skat- teplanering har kommittén beräknat skattebortfallet till ungefär 20 miljoner. Det troliga är att skattebortfallet, i vart fall på kort sikt, kommer att ligga närmare 20 miljoner än 200 miljoner. Vi närmar oss då vad det kostar att administrera en sambeskattning av föräldrar och barn. Till skatteverkets administrationskostnader skall också läggas de skattskyldigas fullgörandekostnader. Enligt vår bedömning överstiger de sammanlagda kostnaderna storleken av skattebortfallet. Dessutom går mycket av förenklingsvinsterna vid en särbeskattning av makar och sambor förlorade. Vi förordar därför att om sambeskattning mellan makar och sambor slopas så ska även sambeskattning mellan föräldrar och barn slopas. Hushållsinkomsten i begränsningsregeln för fastighetsskatt. Med hushållsinkomsten i begränsningsregeln menas hushållets sammanlagda förvärvsinkomster, inkomster av kapital och av beskattningsbar förmögenhet minskad med reduktionsfastighetens taxeringsvärde till den del det inte överstiger . Att som hushållsinkomst även räkna med viss del av hushållets förmö- genhet komplicerar begränsningsregeln. Särskilt gäller detta efter den av kommittén föreslagna regeln att sambeskattningen av för- äldrars och barns förmögenhet i fortsättningen ska bygga på vård- naden istället för på var barnet är hemmavarande. De förslag kommittén i övrigt lägger inom förmögenhetsbeskattningsområ- det, 50-procentig värderingsnivå av tillgångar och skulder, får dess- utom till följd att det är först vid jämförelsevis stora förmögenheter tillägget för förmögenhet får något genomslag. I de fall förmögen- heten endast består av reduktionsfastigheten måste fastigheten ha ett taxeringsvärde överstigande 7,8 miljoner för att ingå i den reduktionsgrundande inkomsten. För de hushåll som har en fastig- het med så högt taxeringsvärde torde normalt gälla att hushålls- inkomsten överstiger , dvs. gränsen för att överhu- vudtaget få någon reduktion för fastighetsskatt. En principiell invändning mot att räkna med del av förmögenhet som hushållsinkomst är att förmögenhet inte är någon inkomst. Det må vara att det finns sådana regler i behovsbaserade stöd- och bidragssystem, men de hör inte hemma i ett beskattningssystem. Vi förordar därför att hushållsinkomsten i begränsningsregeln endast omfattar förvärvsinkomster och inkomster av kapital. Nedsättning av fastighetsskatten vid hinder mot uthyrning. I kommitténs uppdrag ingår att utvärdera bestämmelsen om ned- sättning av fastighetsskatt i 3 § fjärde stycket lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt och att föreslå eventuella ändringar. Detta med anledning av att Regeringsrätten i ett antal domar (RÅ 1998 ref. 27 samt mål nr 1768--1772-1998) har medgett fastighetsägare nedsättning av fastighetsskatten på grund av att hinder förelegat mot uthyrning av lägenheter. Något förvånande väljer kommittén att inte föreslå någon änd- ring av bestämmelsen om nedsättning av fastighetsskatten vid hin- der mot uthyrning, trots att det är uppenbart att nuvarande ord- ning i många fall leder till en dubbel skattelättnad. Vi anser att kommittén istället borde ha föreslagit ändringar i fastighetsskatte- lagen så att nedsättningsbeloppet begränsas i de fall vakanserna beaktats i underlaget till fastighetsskatt, dvs. i det för beskattnings- året gällande taxeringsvärdet.