sou · GSB3119 · 2005-01-01 00:00:00 — Figur 4:2 visar samma utsläpp, men fördelade på de kompon- enter i svensk slutlig användning som ger upphov till dessa utsläpp – via inköpen/användningen. Vad gäller de direkta utsläppen i konsumtionen så står den privata konsumtionen för den överväldigande delen. Det är intres- sant att notera att denna fördelning ändras när man istället tittar på de inhemska indirekta (dvs. i svensk produktion) och utsläppen i andra länder. Exportern står för lejonparten av utsläppen i svensk produktion och i utsläppen i andra länder. Andelen för investeringar inbegriper såväl bruttoinvesteringar som lagerförändringar och justerings- poster vilket innebär att den inte skall tas på för stort allvar i denna form. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Fördelning av utsläpp av CO2 2000 på slutlig användning I figur 4:3 redovisas samma siffror, men efter typ av utsläpp, dvs. sammansättningen av utsläppen i termer av direkt eller indirekt respektive i eller i andra länder. Här kan man konstatera att de samlade utsläppen för den privata konsumtionen nu utgör cirka 4/5 av utsläppen från exporten och att den offentliga konsumtionen och övrig slutlig användning (bl.a investeringar) står för en mycket liten del av de totala utsläppen. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Fördelning av utsläpp av CO2 2000 på utsläppstyp Komponent i slutlig användning Så några diagram om fördelning mellan hushåll, där det relateras per konsumtionsenhet. Figur 4:4 är på hushållstyp, där hushålls- storleken hålls . Ensamma män och sambos utan barn tillhör de större energiförbrukarna. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Emissioner CO2 per KE 2000 Figur 4:5 är på disponibel inkomstdecil, där hushållsstorleken hålls . Här kan man också ana ett samband mellan inkomst respektive varmt hemma och mycket tid i bilen. Utsläpp från livsmedelsförbrukning verkar inte variera särskilt mycket med inkomsten och boendet ser ut att variera negativt med inkomsten. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Emissioner CO2 per konsumtionsenhet 2000 Utsläppen från privat konsumtion kan redovisas som direkta eller indirekta (inhemska eller i andra länder). De direkta beräknas på grundval av den bränsleanvändning som hänförs till den privata konsumtionen. Bränsleanvändningen för uppvärmning modellberäknas för lägenheter och direktberäknas för småhus. Bensin och dieselanvändningen för egentransporter för- delas mellan producerande branscher och privat och offentlig konsumtion med hjälp av bilregister och körsträckor. De indirekta utsläppen beräknas med hjälp av IOA vilket här innebär att utsläppen i produktionen från de olika producerande branscherna läggs över på de varor och tjänster de producerar och därmed på de olika komponenterna i slutlig användning. Det inne- bär att hushållens konsumtion av t.ex. kött får med sig alla de utsläpp som skett i jordbruket, livsmedelsindustrin, energibranschen, distribution, lager etc. på vägen fram till den slutliga konsumenten. Det är en form av livscykelanalys där alla utsläpp som uppstått från vaggan till butikskassan tillskrivs produkten i sig. Hushållen och miljön – en resa i statistiken I figur 4:6 visas de direkta utsläppen av CO2 från privat konsumtion 1993–1999. Utsläppen från bränsleanvändning för hushållens egna transporter är större än utsläppen från bränsleanvändning för uppvärmning av bostaden. Tillsammans står de för drygt 15 Miljoner Ton CO2 över åren, med en topp som var ett kallt och Direkta utsläpp CO2 1993–1999 Figur 4:7 visar de indirekta inhemska utsläppen av CO2 . Man kan konstatera att dessa ligger något under de direkta i omfattning och att utsläppen från bostadsenergi utgör en stor andel även här, vilket inte gäller för egentransporterna. Vad gäller bostadsenergin så är det utsläppen av el/fjärrvärme som kommer in i de indirekta utsläppen. Detta gör att det kalla och torra är än mer markerat i de indirekta utsläppen. Tillsammans utgör de direkta och indirekta inhemska utsläppen de utsläpp som svenska konsumenter förorsakar i genom egen användning samt via producenterna av de varor och tjänster som köps. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Fördelningen mellan de direkta och indirekta utsläppen ligger runt 50/50, med en viss övervikt för de direkta. utgörs en stor del av de indirekta av utsläpp från fjärrvärmeproduktion. Man skulle kanske kunna argumentera för att detta skulle föras direkt på hushållens uppvärmning i diagrammet ovan. Indirekta inhemska utsläpp CO2 1993–1999 Den sista delen av de beräknade utsläppen utgörs av de indirekta utsläpp som svenska konsumenter förorsakar i samband med tillverkningen av produkter i andra länder, se figur 4:8 Hushållen och miljön – en resa i statistiken Indirekta utsläpp CO2 andra länder 1993–1999 Dessa utsläpp går via importen av produkter till svensk produktion (som går till privat konsumtion) och konsumtion av importerade produkter. Lägger man samman de tre så ser det ut som i figur 4:9, där utsläppen summerats över alla utgiftstyper. Man kan notera att den svaga ökningen från början till slutet på perioden framför allt hänger samman med en ökande importandel och därmed beräknade utsläpp i andra länder. De indirekta inhemska utsläppen har minskat något, medan de importrelaterade utsläppen har ökat. Det är viktigt att hålla ordning på de olika typerna av utsläpp som är kopplade till privat konsumtion. I statistiken redovisas nästan enbart de direkta utsläppen – och framför allt de som hör till uppvärmning. Även om de direkta utsläppen (särskilt om man för över de indirekta som hör till fjärrvärme) dominerar utsläppen av CO2 från privat konsumtion så är ofta övriga delar väl så viktiga att uppmärksamma. Inte minst för att bränsleinnehållet ofta ligger flera led tillbaka i en förädlingsvärdeprocess, och inte sällan i andra länder. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Utsläppen från privat konsumtion skiftar mellan åren. har det kalla och torra synts i diagrammen. Detta påverkade framför allt utsläppen från uppvärmning – såväl volym som produktionssätt – vilket återigen visar dess betydelse för den totala miljöbelastningen. Utsläpp CO2 från privat konsumtion 1993–1999 I figur 4:10, visas de procentuella förändringarna mellan åren, uttryckta i de olika utgiftstyperna. Återigen framgår uppvärm- ningens betydelse för större förändringar – såväl upp- som ned- gångar. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Årlig förändring utsläpp CO2 från privat konsumtion Man kan se att olika utgiftstyper bidrar till ökningar respektive minskningarna. 1998 bidrog t.ex. utsläppen från egna fordon till att hålla tillbaka utsläppsökningen som annars skulle blivit större. 1999 var det bostadsenergin som höll tillbaka en ökning som drevs på av egna transporter. Den privata konsumtionen är, i nationalräkenskapstermer, en av komponenterna i det som kallas slutlig användning. De övriga utgörs av offentlig konsumtion, export och investeringar. I denna rapport har de varor och tjänster som ingår i den privata konsumtionen aggregerats (sammanförts) i 8 kategorier för att täcka in utredningens fokus. Fördelningen mellan de olika utgifts- kategorierna framgår av tårtdiagrammet, figur 4:11. Utred- ningens huvudkategorier – livsmedel, transporter, boende – täcker alltså i princip hälften av den privata konsumtionen i räknat i kronor. I termer av utsläpp blir det dock betydligt mera. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Figur 4:11 Fördelning mellan de olika utgiftskategorierna Den privata konsumtionens utveckling –1999 visas i figur 4:12. Totalt sett har konsumtionen ökat med . Utgifterna för transportmedel/transporter/resor har ökat mest, medan den kategori som kallas övrigt (av konsumtionen enligt ovan) ökat mer än snittet. Utgifter för livs- medel och bostad har ökat mindre än snittet . En av huvudfrågorna vad gäller miljöaspekterna i hållbar utveckling är huruvida konsumtion/produktion växer snabbare eller långsammare än själva utsläppen från denna produktion/konsum- tion. Om detta är fallet kallas det decoupling, frikoppling (av miljö- påverkan från tillväxt. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Privat konsumtion 1993–99 I figur 4:13 visas utvecklingen av de totala utsläppen av CO2 från privat konsumtion över perioden som en indexserie med 1993 som bas. Här kan man återigen se uppvärmningspuckeln 1996 för bostads- energin. Utsläppen relaterade till lokala resor (spår, taxi och buss) ökar över den senare delen av perioden, men man måste komma ihåg att dessa utsläpp i volym knappt synts i tidigare diagram. De ökade utsläppen från övriga resor (flyg, båt, charter) är däremot av större omfattning och deras ökning är markant. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Utsläpp CO2 från privat konsumtion 1993–1999 I figur 4:14 har indexserien över konsumtionen från ovan dragits från indexserien över utsläppen. Man kan tolka detta som ett sätt att illustrera en eventuell frikoppling av tillväxten i konsumtion från tillväxten i utsläpp. Om utsläppen följer konsumtionen skall observationerna ligga runt 0. En relativ frikoppling finns om observationerna ligger under 0, vilket de gör i huvudsak. För att det skall råda en absolut frikoppling skall utsläppen minska absolut sett medan konsumtionen växer eller är . Det är tveksamt om man kan se några sådana tendenser i serierna. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Utsläpp–Utgifter 1993–1999 Det sker således en viss frikoppling mellan konsumtion och utsläpp. Denna kan bero på olika saker. I figur 4:15 illustreras ett par faktorer. De första staplarna visar de faktiska utsläppen och 1999 uppdelad på de olika utgiftstyperna. Därefter följer ett par kontrafaktiska staplar. Den första (Ber1 1999) visar hur stora utsläppen hade varit om utsläppsintensite- terna (dvs. Ton utsläpp per MKr konsumtion) varit desamma som 1993 och utvecklingen i konsumtionen varit den faktiska såväl till sammansättning som till volym. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Faktisk och beräknad utveckling –1999 Detta skulle ha gett större utsläpp än de faktiska. Det kan tyda på att produktionen i sig blivit mindre miljöbelastande i sig och att sammansättningen på konsumtionen ändrats till mindre miljöbelastande produkter. Den sista stapeln (Ber2 1999) behåller såväl utsläppsintensiteterna som sammansättningen på konsumtionen och låter bara konsumtionen totalt växa enligt den faktiska tillväxten. Man kan konstatera att detta skulle gett en ännu högre utsläppsnivå. För- ändringar i konsumtionens sammansättning spelar således in. Man kan gå ytterligare ett steg i att försöka bena ut vad det är som ger upphov till förändringar i utsläpp över tiden. Figur 4:16 visar resultatet av en mer fullständig s.k. dekomponerings- analys. Här återfinns konsumtionens volym och sammansättning men kompletterat med ekonomins sammansättning (IO struktur) samt utsläppsintensiteter i produktionen. Analysen är gjord enbart på de indirekta inhemska utsläppen. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Som framgår bidrog emissionsintensiteterna i produktionen kraftigt till uppgången 1996 (smutsigare värme och mer eldning). Tillväxten i konsumtionen i sig dra uppåt, dvs. allt annat lika så ökar utsläppen. Under de senare perioderna hölls detta tillbaka av alla andra faktorer vilket ledde till den absoluta minsk- ningen i indirekta inhemska utsläpp från privat konsumtion. Dekomponering av indirekta inhemska utsläpp av CO2 1993–99 Resultaten har hanterat svensk privat konsumtion som ett aggregat (summering) av alla svenska hushåll och konsumenter. Det finns naturligtvis skillnader i konsumtionsmönster mellan hushåll, beroende på inkomster, smak, hushållssammansättning etc. Nationella fördelningsfrågor kring miljöproblem brukar sällan lyftas fram annat än när propåer om höjningar av t.ex. bränsle- skatten kommer på tal. Då framförs ofta synpunkter på energi- skatternas regressivitet, dvs. det faktum att energikostnaderna står för en större del av låginkomsttagarnas utgifter och att dessa grupper Hushållen och miljön – en resa i statistiken därför får relativt sett större kostnadsökningar till följd av skatte- höjningen. Även om energiutgifterna, som konstaterats ovan, är helt centrala för utsläppen från den privata konsumtionen så är andra utgiftstyper viktiga för utsläppen i eller utanför . I följande diagram visas några smakprov på hur utsläppen från de olika utgiftstyperna kan skilja sig mellan olika hushållstyper baserat på utsläpp per hushåll, per konsumtionsenhet eller för klassen totalt. I figur 4:17 visas utsläppen per hushåll som grupperats efter inkomstdecil. Man kan konstatera att utsläppen för Livsmedel och boende skiljer mellan låg- och höginkomsttagare men att dessa skillnader bleknar jämfört med skillnaderna i boenergi och egentransporter. Särskilt markant är skillnaden för egentransporter där det handlar om en faktor 15 eller så. Utsläppen per hushåll döljer naturligtvis antalet personer som står för utsläppen. I diagrammet nedan är basen för jämförelsen konsumtionsenheter i stället för hushåll. En konsumtionsenhet är i princip en vuxen konsument. Barn blir delar av en konsumtions- enhet. Ett ensamhushåll räknas som en dryg konsumtionsenhet eftersom man konsumerar vissa saker ensam som fler kan dela på i flerpersonshushåll. Emissioner CO2 per Hushåll 2000 Hushållen och miljön – en resa i statistiken I figur 4:18 sker grupperingen av hushåll efter boendeform. Man kan notera att såväl med avseende på egentransporter och boenergi så står jordbrukshushåll och egnahemsägare för större utsläpp per konsumtionsenhet. För livsmedelsutgifterna ligger det ganska jämnt mellan boendeformerna. Boendet i sig drar mest utsläpp i lägenhetsgrupperna. Samma sak gäller lokaltransporter och övriga transporter. Utfallen per hushåll eller konsumtionsenhet döljer i sin tur den absoluta fördelningen av utsläpp mellan olika hushållstyper eftersom dessa beror på hur många det finna av varje typ. Emissioner CO2 per KE 2000 I figur 4:19 har de totala utsläppen per hushållstyp beräknats. är indelningen utifrån om hushållsföreståndaren är ensamstående eller ej, antalet hemmavarande barn, samt kön på hushållsföreståndaren om ensamstående. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Sambohushåll med och utan barn står för den överväldigande delen av utsläpp, vilket inte är förvånande. Tittar man på de ensamstående männen och kvinnorna så fram- träder männens bilberoende som den huvudsakliga förklaringen till skillnader mellan dessa grupper, även om det faktum att gruppen ensamstående män endast är av gruppen ensamstående kvinnor också antyder skillnader i inkomster. Fördelning av totala utsläpp CO2 2000 Ensamst kvinna man Ensamst kvinna Gruppen sambo med barn utgör av gruppen sambo utan barn men har å andra sidan fler konsumtionsenheter vilket kanske kan förklara skillnaderna mellan dessa. I konsumtions- mönster ser barnfamiljerna ut att lägga mer på livsmedel medan de barnlösa lägger mer på resor. Hushållen och miljön – en resa i statistiken Den privata konsumtionens miljöpåverkan bestäms av: vad som köps – konsumtionens sammansättning hur mycket som köps hur det produceras – förädlingsvärdekedjor/eneriintensitet/bräns- lemix var det produceras – importandelar Som vi sett av staplarna pekar det mesta på en gynnsam utveckling. Med positiv stimulans kan den gå ännu snabbare. Om man betraktar hållbar utveckling från ett konsumtionsperspektiv så är det framför allt sammansättningen på konsumtionen som är av intresse. Dels att det sker en substitution (utbyte) inom produkt- grupper till förmån för mindre miljöpåverkande alternativ. Dels också att substitutionen äger rum mellan produktgrupper till förmån för mindre miljöpåverkande alternativ. Det är detta som ekonomiska styrmedel på miljöområdet skall bidra till, via relativ- priser. Problemet är att de ofta får en regressiv effekt över inkomstgrupper eller regionalt. Analysen av dess effekter är ofta osäker och bygger på skattningar av eller antaganden om priselasti- citeter som får stort genomslag på resultaten. I praktiken innebär dessa simuleringar alltid uppoffringar som fördelas på olika sätt. Om man tänker sig att det i stället skulle vara möjligt att förändra konsumtionen genom en ren preferensförskjutning så finns det flera möjligheter. Även i dessa fall skulle givetvis priser förändras vilket i sin tur skulle förändra konsumtionen, vilket bortses från i följande exempel. I figur 4:20 har två exempel på förändringar beräknats. De första två staplarna visar förändringar i utsläpp av CO2 till följd av en minskad livsmedelskonsumtion.1 I analysen uppträder denna helt enkelt som en minskad konsumtion som fördelar sig beroende på typ av livsmedel. Exempelvis minskar köttkonsumtionen , läsk medan konsumtionen av grön- saker ökar och bröd/spannmål . 1 , Use and Carbon Dioxide Emission, 2002:1. Hushållen och miljön – en resa i statistiken I den första stapeln har effekterna av detta beräknats med antagandet om att den frigjorda köpkraften används för att öka konsumtionen av alla produkter, i enlighet med deras ursprungliga utgiftsandelar. Med detta antagande får man en reduktion i utsläpp från livsmedelskonsumtion, men denna äts upp av den ökade konsumtionen av övriga produktgrupper. Nettot blir alltså en utsläppsökning. I den andra stapeln görs antagandet att den frigjorda köpkraften används till att öka konsumtionen av allt utom bränsle för egna transporter och bostadsenergi. I detta fall innebär det en nettominskning av utsläppen. Den tredje stapeln visar effekterna av att konsumtionen av tjänster ökar . Alla produktgrupper får dela med sig av köpkraft för att möjliggöra detta. Utsläppen från tjänste- konsumtion ökar (finns i Övrigt) men denna ökning äts upp flerfaldigt av minskningen i utsläpp från övriga produktgrupper. Nettot blir således en rejäl sänkning vid en total konsumtions- volym. Grön diet - full subst Grön diet - ej energi Hushållen och miljön – en resa i statistiken 4.7Indikatorer för hållbar privat konsumtion På samma sätt som man följer upp totala utsläpp av olika ämnen, bör man göra detsamma för den privata konsumtionen. ingår de direkta utsläppen från privat konsumtion – för uppvärmning och eventuellt för drivmedel – men detta visar enbart en del av miljöpåverkan från den privata konsumtionen. Om förändringen av den privata konsumtionen i en mer hållbar riktning anses viktig så måste en uppföljning ta med konsumtionens direkta och indirekta effekter i och utanför . De direkta utsläppen är självfallet viktiga, men utgör enbart en del av konsumenternas miljöpåverkan. Det pågår ett omfattande arbete inom EU med att utarbeta en sk. Integrerad Produkt (Policy), med de nordiska länderna som pådrivare. tolkar IPP på följande sätt:2 Integrerad produktpolicy, även kallad IPP, är ett nytt angreppssätt som ska komplettera och utveckla den tidigare miljöpolitiken genom att se produkters miljöbelastning ur ett helhetsperspektiv. IPP ska bidra till produkter som förbrukar mindre resurser, medför mindre påverkan på miljön och förebygger uppkomsten av avfall redan i konstruktionsstadiet. IPP-strategin är främst inriktad på de åtgärder som betyder mest för produkters miljöinverkan under livscykeln och som ger störst utrymme för förbättringar. att påverka produkters prissättning så att de speglar dess miljökostnader att öka producenternas utbud av gröna produkter att öka konsumenternas efterfrågan på gröna produkter Tanken är att den privata konsumtionen – med hjälp av information och olika styrmedel – skall utmynna i en stadig ökande andel gröna produkter och mindre miljöbelastande produktion. Detta sammanfaller till stor del med det som är kärnan i denna utredning: att stimulera och driva fram en mera hållbar privat konsumtion. 2 Hämtat från . Hushållen och miljön – en resa i statistiken Inom IPP är man intresserad av olika saker, bl.a. en uppföljning av hur konsumtionens miljöbelastning utvecklas, även om fokus legat mest på produktionskedjan och avfallsfasen. Inom EU och i enskilda länder har man initierat försök med att ta fram rankingsystem för produkter, där miljöbelastningen i alla produktionsled för produkter som går till slutlig användning rangordnas, för att på så sätt få fram en prioritering var insatser skulle kunna göra mest nytta. De följande diagrammen visar två typer av rankningar av pro- dukter till privat konsumtion. Det första, figur 4:21, visar de 15 viktigaste med avseende på de totala utsläppen av CO2. De sex första produkterna står för av utsläppen från privat konsumtion. Utsläpp Inhemska CO2-utsläpp från privat konsum- Bost Värme/El Mjölk,ost och ägg Rest, caféer mm Sötsaker,glass,sylt Hushållen och miljön – en resa i statistiken Figur 4:22 redovisar de 15 utsläppsintensivaste produktgrupperna, uttryckt i Ton CO2 per Miljon Kronor privat konsumtion, i rangordning. Med undantag av de två första är ordningen inte densamma mellan de två perspektiven. Detta illustrerar hur viktigt det är att hålla isär miljöpåverkan i termer av totala utsläpp från miljöpåverkan beräknad per Miljon Kronor. En produktgrupp kan ge upphov till stora totala utsläpp, men i sig inte vara så utsläppsintensiv. Fakta av denna typ ger det nödvändiga beslutsunderlaget för politiker som måste prioritera var effektiviseringsinsatser och skattepengar ger största nyttan. Utsläppsintensiteter (inhemska) privat konsumtion 2000 Bost Värme/El Tjänster,underh bost Mjölk,ost och ägg Miljöbelastningen per produktgrupp är en del av den information som behövs för att följa utvecklingen av den privata konsumtionen över tiden och dess eventuella anpassning i hållbar riktning. Jag föreslår därför att regeringen ger SCB i uppdrag att utarbeta ett indikatorverktyg med nedanstående parametrar: 1.Utvecklingen av de totala utsläppen från Privat konsumtion fördelade på direkta, indirekta inhemska och skattade utsläpp i andra länder i relation till utvecklingen av den privata konsumtionen i fasta priser. Detta ger en snabb indikation på frågan om decoupling och huruvida det är en faktisk Hushållen och miljön – en resa i statistiken förbättring eller om det t.ex. sker en fortsatt förflyttning av utsläpp från den svenska ekonomin till våra handelspartners. 2.Fördelningen av den svenska privata konsumtionen på olika produktgrupper. Köper vi mer miljövänliga produkter? Produceras de pro- dukter vi köper på ett miljövänligare sätt? Här är det viktigt att ha med utsläppen i andra länder till följd av import. 4.Eventuella fördelningsanalyser där man kan se hur konsum- tionens miljöpåverkan för olika hushållstyper, regioner etc. utvecklas över tiden. Hushåll skall kunna relatera sig till andra. Det gör deras roll tydligare. 5.1Mina förslag i korthet Regeringen måste säkerställa att svensk livsmedelsproduktion – med goda hållbarhetskvaliteter – ej missgynnas på matmark- naden genom orättvisa konkurrensnackdelar i jordbruksledet. Andelen vallfoder och naturbetesgräs för en mer extensiv mjölk- och köttproduktionen bör successivt öka genom omfördel- ning av stödmedel samt stimulans till lokala och regionala varumärken med denna inriktning (kap. Regeringen bör ge stöd till certifieringskostnaderna, i synnerhet för mindre producenter inom primärproduktion och förädling. Regeringen bör stimulera produktutveckling av ekologiska livsmedel genom omställningsstöd och gratis rådgivning till förädlare. Regeringen bör ge stöd till utveckling av strukturer som fungerar långsiktigt på marknaden och som gör det möjligt för små producenter att få avsättning för sina produkter hos stora upphandlare. Exempel på detta är regionala marknads- torg/grossistföretag. Om de lokala producenterna blir fler och får möjlighet att växa stimulerar det också sysselsätt- ningen och ger ökade skatteinkomster. Regeringen bör aktivt verka för att upphandling och bered- ning av måltider i stat, kommuner och landsting baseras på riktlinjerna i den s.k. Ät S.M.A.R.T/FSM-modellen (kap. 5.6.1), kompletterade med det underlag till handlingsprogram för