sou · GSB349 · 2005-01-01 00:00:00 — Sejo pratar om segregerade miljöer som håller på att skapas längs etniska linjer och som utvecklas på skolraster, något som försvårar möten med ungdomar från andra etniskt kulturella miljöer. Alla är för sig själva, förklarar han. säger att när lektioner är slut, alla går Kapitel 4 Läroplanspoesi och demokratifostran 101 åt sitt håll. Elevernas utsagor rörande diskussioner om samhället och om demokrati i deras respektive skola är samstämmiga. Diskussioner existerar, enligt de flesta, nästan uteslutande på lektionerna i samhällskunskap och i sällsynta fall på lektionerna i svenska. De dis- kussionerna ses som intressanta men tiden är knapp och mer tid efter- frågas då samhällsfrågor uppfattas som viktiga. Eleverna saknar tid både för att formulera sina egna frågeställningar och att delta i samtal (jfr 2000:4–6). och tycker att diskussioner om sam- hället är intressanta på lektionerna i samhällskunskap, men tills man har vant sig så har lektionen tagit slut. Många menar att de gillar att prata med sina lärare. De mer intima samtalen sparar till kompi- sarna, men allmänt, så tycker jag att det är bättre med lärarna, de har mer kunskaper så diskussionerna kan aldrig ta slut. Vissa äldre lärare kan dock vara svåra att prata med. De håller fast vid sina synpunkter oavsett elevernas argument: De ger sig inte, även om man har rätt. Lärarna och elevinflytande: Läroplaner kan skifta men deras stil är densamma. I en av rapporter (1998:187–188) slår man fast att under- visningen på naturvetenskapsprogrammet i stort sett fungerar som den alltid har gjort med traditionella elev- och lärarroller. Många elever på det programmet vill, enligt utredarna, egentligen inte delta i undervis- ningens planering. De har tyckt att läraren vet bäst hur undervisningen skall bedrivas. Att sitta med och planera ses som tidsspillan. Reformernas intentioner, om elevernas ansvar för sin utbildning och ett utökat elevinflytande, hade inte förverkligats på naturvetar- programmet i samma utsträckning som på de andra programmen som granskats vid det tillfället. Det finns belägg även i mitt material för att det fortfarande förhåller sig så. Det uppskattar emellertid inte vissa elever som jag träffat. En av dem är som är starkt kritisk mot lärarnas ovilja att ändra sina undervisningsmetoder. Hans äldre lärare har kört sin gamla stil nu och de ville inte att jag skall komma dit och ändra på det. Läroplaner kan skifta men deras stil är densamma. De har kört samma prov, samma undervisning och efter . Så det är jättetråkigt. På Sel- mirs skola där han läser handelsprogrammet är det annorlunda. Många av hans lärare lyssnar, man får typ snacka med dem, hur man vill ha och så här. Men det är inte i alla kurser eller ämnen och så men i många är det. Det är upp till läraren. Klassråd och elevråd: Det blir alltid plugghästar som sitter i elevrådet. Den representativa demokratin, som är den dominerande formen i samhället i stort, har, som jag tidigare nämnt, också sin motsvarighet i skolan. (1993:42) hävdar att den formen inte är lämpad för barn och ungdomar, därför att de i större utsträckning än vuxna tar avstånd från beslut som fattas av ombud. Därför föreslår han en flitig- are användning av de forum för direktdemokrati som finns på skolorna utan att för den skull försumma träning i den representativa demo- kratin. Alla fokusgruppsdeltagare känner till att varje klass har ett klassråd likaså att ett elevråd finns på alla skolor, utom på en där det lagts ner . De flesta har dock en ganska oklar bild av vilka frågor av betydelse de skulle kunna driva i dessa elevorgan. De känner inte till om deras elevrepresentanter har fått någon utbildning för att kunna utföra sina uppdrag. Många anser att det hade varit bra med en sådan utbildning. Så gott som alla menar att engagemang i elevorgan inte är nödvändigt eftersom demokratiska uppdrag har låg status, det tar tid från skolarbetet och dessutom menar de att inga viktiga frågor brukar avhandlas i dessa organ. Eleverna berättar om svårigheter med att rekrytera frivilliga till elevorgan. I klass är det lite jobbigt eftersom den ena delen är om man kan säga plugghästar (h), den andra delen är de som inte alls bryr sig. Till slut övertalas plugghästar eller mönsterelever att ställa upp.14 Tre grupper av elevrepresentanter har kunnat urskiljas. Vissa anmäler sig för uppdraget bara för skojs skull, så som fallet är i Sejos klass: Fyra av dem som anmälde sig var helt ointresserade och en av dem gjorde det bara för skojs skull. I en annan grupp ingår duktiga elever som övertalas av andra: I klass är det antingen frivilliga eller så säger de: Du är så bra, du kan det där. Så gör de även i Abids klass: Vi liksom pushar nån (h) att göra det där och till slut går han med på det. I den tredje gruppen finns de elever som anmäler sig för demokratiska uppdrag, inte för att åstadkomma något utan för att slippa vara på vissa lektioner, något som Nerma och vittnar om. 14 Vanligtvis har de bortskämda pluggisarna inte arbetarklassbakgrund, vilket bland annat gör att elever med sådan bakgrund inte gillar att jämföras med dem (2001:324). Kapitel 4 Läroplanspoesi och demokratifostran 103 Elevföreningar: Jag slipper gå på mötena och ändå får jag som jag vill. På de flesta skolor finns elevföreningar som t.ex. kulturföreningar, idrottsföreningar och på några skolor även politiska ungdomsförbund. Men dessa föreningar verkar inte ha någon dragningskraft på de här eleverna. Åtskilliga nämner brist på tid som orsak till detta, men även bristande intresse då föreningarna förknippas med skolan och där vill man inte vara mer än nödvändigt. Ingen tid och det är inget intres- sant: förklarar . talar mer om det: Det är oftast på fritid- en, inte i skolan. Skolan är liksom bara ändå skolan. Ibro ser endast bråk med politiska ungdomsförbund på hans skola. Tjejerna beskriver dock deras möten som bra diskussioner och menar bestämt att det inte har handlat om något bråk utan om åsikts- utbyte, vilket enligt dem är positivt: Ibro: Vi har moderater och i vår skola. Han som är ordförande för i skolan han har stått och alltid bråkat. Han säger: De rika skall vara med oss, invandrarna skall bygga nåt eget och sånt – så, de hatar : Nej, det gör de inte! Ibro: = Vem gör det inte!? Han går alltid i slips till skolan, såna kläder. Han tror han är nåt. : = Det är faktiskt en smaksak, man kan inte döma folk efter utseende. : = >Ja. Ibro: = Vadå smaksak? Bara för att han är moderat, han tror han kan göra vad han vill. , : = Nej, det gör han inte. Ibro: = Det gör han inte? När kom, han har startat bråk på skolan. : = Det gjorde han inte, det var en diskussion. Det skulle man ha. nämner en politisk ungdomsförening (SSU) på sin skola, men han menar sig inte ha funnit någon anledning att vara med i före- ningen: När jag frågade dem: Vad gör man där?, sa de: Nej, ingenting, du skall bara va medlem. Men varför skall jag vara med- lem då? Det är ingen mening med det. Meningen är att man skall göra någonting, att man skall försöka fixa nånting, till rätt alltså. Ingen av deltagarna uppgav sig för tillfället vara medlem i någon skolförening. Vissa ungdomar har upptäckt andra direkta och mer effektiva vägar att Det fanns ett par elever som har varit medlemmar i en skolförening. Selmir har varit med i SSU men har slutat. Jag skrev bara in mig men sen orkade jag inte med det. Jag skulle gå på såna läger eller nånting. Jag tror inte de är bra, jag vet inte. berättar om sina erfarenheter: Jag tycker jag kan påverka eftersom min kompis är ordförande så jag behöver inte vara med. Jag slipper gå på mötena och ändå får så som jag vill. Det är en fördel. Negativa erfarenheter av medlemskap i politiska föreningar i hemlandet, som berättar om, gör att han ifrågasätter den här typen av organisa- tioner; ändå funderar på att engagera sig i ett politiskt ungdoms- förbund: Jag tänkte gå med i MUF men jag ångrade mig, eller, kanske tänker jag på det fortfarande men . Det är inte så bra om man är medlem i nån politisk före- ning, det tycker jag inte. Man skall inte , jag har lärt mig i alla fall hemifrån att man inte skall vara märkt, om man säger så. Det skulle vara privat och det är inte bra om man är medlem i nånting politiskt. Ett tag ville jag, sen skall jag se om jag vill det igen. Inflytande och påverkan: Det var lättare att påverka. Ju äldre eleverna är desto mindre positiva är lärarna till att eleverna lägger sig i undervisningen. Alla respondenter pratar om att det har varit lättare att påverka i . menar att en grundskola vanligtvis är en mindre skola med färre elever. En del förklarar det med att relationer till lärare har haft bättre förutsättningar att kunna utvecklas där och att det känts som att lärarna haft mer tid att engagera sig. Tiden på gymnasieskolan upplevs som splittrad mellan många kurser som man läser vilket inverkar negativt på sammanhållningen i klassen. menar att man inte riktigt vet vilka problem elever från samma klass har när de är tillsammans bara på några enstaka kurser och då bryr man sig inte. Det är deras sak att ta hand om det. Att engagera sig för något tar alltför i synnerhet när elev- erna vet att de är i skolan . För att känna mening med sitt engagemang vill de helst omgående se resultat. De har svårt att se nyttan av engagemang i ett bredare perspektiv. Antagli- gen är det så att man på skolan inte ägnar dessa aspekter tillräcklig uppmärksamhet, vilket skapar ovilja hos eleverna att medverka i for- maliserade demokratiformer. Det är här och som räknas. nämner ett fall där han engagerat sig på : Kapitel 4 Läroplanspoesi och demokratifostran 105 Jag kommer ihåg, när jag började på min gamla skola i sjuan, så jag ville ha en basketkorg. Jag tjatade på dem , sen när jag slutade nian fick de en basketkorg. Så varför kämpa när jag sen inte kan använda det? I hävdas det att egna upplevelser av inflytande kan ses som ett mått på medborgarens känsla av att kunna kontrollera sin situation (, och 1989:56). Min empiri tyder på att en del elever uppfattar sin situation i skolan som i stort sett okontrollerbar med begränsade påverkansmöjligheter. Skillnaderna finns i det här avseendet mellan elever som går i olika årskurser. Yngre elever ser sina möjligheter starkt begränsade. Många vet helt enkelt inte vad det är de har rätt att påverka i skolan. Det är uppenbart att skolan inte fullgör sin uppgift i den här frågan. Överlag tycker tjejerna att de har förhållandevis goda chanser att påverka. Men för att lyckas krävs beslutsamhet och ett brinnande intresse: : Jag kan ju påverka mycket. Suljo (till ): Som vadå? : = Som till exempel själva ämnena som jag ville läsa, matsalarna, bamba och lite annat man kanske kan påverka - (till ): Men kan du påverka ditt schema? : Mitt schema? Ja, definitivt. Vill jag inte ha nånting så tar jag bort det eller vill jag lägga till nånting så lägger jag till det. : Det enda är ämnena jag kan påverka. Typ, hoppa av och läsa sen. (till killarna): Men påverkar ni inte era betyg då, eller (5)? Suljo: = Nej, jag vet inte om det är mycket man kan påverka (4). Jag har inte påverkat nåt så mycket så att Moderator: Finns det nåt som ni skulle vilja påverka? : Nej, vi kan inte. Moderator: Har du försökt? : Jaa::, men det går inte. Suljo: Man har gjort det och om man inte lyckas så lönar det sig inte att klaga för då händer det ändå inte nåt. Nerma och (årskurs ett) menar att det inte går att påverka. Skulden läggs på lärarna. Jag vet att det är omöjligt. De lyssnar ald- rig på oss: säger . tillägger att eleverna vet att det hela beror på lärarna. De två tjejerna utgör ett undantag eftersom övriga tjejer har goda förhoppningar om att kunna påverka sin skolvardag, vilket de ofta gör. Ibro har en bestämd uppfattning om att invandrarna på hans skola är diskriminerade och att de inte kan påverka något just för att de är invandrare. Hans uppfattning delas inte av , som anser att hon kan påverka i skolan, fast hon också är invandrare. Det har också funnits elever som inte funnit det nödvändigt att förändra nåt på skolan, vilket t.ex. ger uttryck för: : Jag kan påverka lektionerna, ämnet. Om man tycker liksom att nån- ting inte stämmer, med undervisningen eller arbeten vi gör så kan jag liksom säga. låter de eleverna ha egna lektioner. Då visar vi lärarna, så ville vi att det skall gå till och de anpassar sig liksom mer efter. De ville att vi skall lära oss på nåt intressant sätt. Och det är bättre sätt om vi gör det på vårt eget. : = Jag vill inte påverka nåt. Det spelar ingen roll för mig. Moderator: (till Ibro) Vad är det så du skulle vilja påverka? Ibro: Hur skall jag säga, lite mer, att vi skall, att vi invandrarna skall bli också lika behandlade som de svenskarna. Till exempel när det gäller redovisningar. På sista dag , skulle man inte ha gjort det så hade man fått IG. Så var det en invandrare, han hann inte göra klart sin redovisning så lärar- en gav honom ett IG. Dagen därpå, så kom en svensk till läraren, det var hans tur att redovisa . Han säger: Ja, jag kan inte så kan du vara snäll och ge mig till, så gav läraren honom den dan han behövde, medans till denna invandrare, han sa: Nej, du får IG eftersom jag har sagt att tid är tid och alla måste följa efter, så det är sånt som jag vill kunna, vad heter det påverka. Demokratin i skolan: Jag tror inte det är hundraprocentig demokrati. Många elever menar att skolan bör vara en demokratisk organisation men att den inte är det i praktiken. Den typ av demokrati som finns på de flesta skolor anser de inte fungera särskilt bra. Att använda ordet demokrati i skolsammanhang ses av de här eleverna som ett sätt för de vuxna att skryta med hur bra och demokratiskt det är på svenska skolor. Suljo menar att svenskarna bara pratar om demokrati för att det skall kännas bättre Svenskarna vill inte säga att de är nån dik- tatur eller nåt som de andra. De bara klagar på alla länder. Sejo tar upp ett fall som han relaterar till skoldemokrati och undrar om demo- kratin innebär att troende muslimska ungdomar inte får en lokal på skolan där de kan be. Det är inte demokratiskt menar han: Kapitel 4 Läroplanspoesi och demokratifostran 107 De menar på och tror att det är demokrati men jag tror inte det är hundra- procentig demokrati. Man måste ha klart för sig vad demokrati egentligen är också, för att man skall kunna säga om det finns någon eller inte. En gång så var det några i vår klass, iranier tror jag eller nånting sånt, som ville ha en lokal där de kunde utföra sina böner. Och jag tror inte de fick igenom nånting. Jag tror de tog det upp i elevrådet och sånt men det var ganska svårt. Jag vet inte om det tillhör demokrati eller inte men i alla fall så, så sa de att det inte tillhör liksom skolan, liksom. Det har varit helt olika synpunkter på demokratins närvaro i en och samma skola. Mycket av det som enligt Ibro inte fungerar i skolan tillskriver han den negativa särbehandling som han påstår invandrarna på denna skola är utsatta för. och skildrar problemati- ken mer nyanserat: Ibro: I min klass så, eftersom vi är trettiotvå elever, vi är sex invandrare och de andra svenskarna. De flesta är rika, de kommer från , och sånt. Så när man skall rösta, de vinner alltid och det är alltid de rika som vinn- er. Till exempel vi invandrare, visst vi röstar på dem ibland också, men nästan i varje fall är det så att de vinner. De röstar på sina egna förslag! Vi sex invandrarna, visst vi stödjer varandra, men det hjälper inte mycket. Så man kan inte kalla det att jag har demokrati, inte just i min klass. I min förra skola, jag fick alltid som jag ville när vi röstade på eftersom vi var invandrarklass - : = >Vi är ingen invandrarklass@ men jag får genom det om jag vill. Ibro: = I min invandrarklass vi hade så, vi var femton invandrare, femton svenskar. Vi röstar alltid, vi hade alltid nån svensk med oss som röstar på våra förslag, så man kan säga att vi alltid fick som vi ville. Men , i Polhem det kommer emot mig, att jag förlorar nästan varje gång. Det beror på att det finns så många svenskar i min klass, så enkelt är det. De är rika, nån annan förklar- ing finns inte. : = Jo, det gör det. För det första du behöver inte förstå liksom det de tycker, men man kan försöka respektera det och så. Du kan inte bara döma efter liksom vad de tycker, man kan ju försöka förstå i alla fall, man kanske ändrar sig. Det brukar vara så i de flesta av mina fall. Jag var också så som Ibro då när jag kom från Brunnsboskolan till Polhem. Då var det väldigt mycket: Oj, de är svenskar, de tycker så, så tycker inte vi. Man växer ifrån den tanken med tiden, om man försöker lära sig av dem så som de försöker lära sig av oss. Att förstå demokratibegreppet: Det är svårt att fatta beslut i en demokrati. Det har uppmärksammats att många av de demokratidefinitioner som finns i våra läroböcker inte är tillräckligt väl preciserade (och 2000:28). Den mer eller mindre vedertagna definitionen av demokrati som folkstyre och respekt för majoritetsbeslut, före- faller inte vara speciellt problematisk för de här ungdomarna. De flesta har i sina diskussioner återgett sådana formuleringar utan att närmare reflektera över den. Folkstyret och majoritetsbeslut har fört de här ungdomarna hit som krigsflyktingar när stora landområden i deras forna hemland rensats på folk som definierats som minoriteter. Skolan bör aktualisera och problematisera demokratibegreppet i större ut- sträckning, så att invandrarungdomar kan koppla de teoretiska kun- skaperna till egna upplevelser, såväl från ursprungslandet som från . Jag menar att ungdomarnas ibland okritiska förhållningssätt till demokratibegreppet tyder på att de inte får tillräckliga tillfällen i skolan att diskutera problematiska aspekter i definitionen. Det kan exempelvis handla om att uppmärksamma elever på den så kallade demokratiska paradoxen, det vill säga att man på ett demokratiskt sätt kan avskaffa demokratin, vilket i praktiken skett i stora delar av deras ursprungsland. Vissa deltagare associerar ordet demokrati med frihet och rätten att säga vad man vill. kopplar det till politik och konstaterar att hon inte är så insatt i det med politik. Även andra elever kopplar demokrati till politik och det är något som de inte anser sig vara intresserade av. Rätt till en egen åsikt, yttrandefrihet och lika behand- ling anser de vara ingredienser i en riktig demokrati. Många ungdomar har betonat att deltagande i demokratiska processer kräver kunskaper av dem som skall delta. tycker att alla skall få säga vad de tycker men de måste kunna nåt om ämnet. Så, man skall inte fråga till exempel en uteliggare vad han tycker om skattepolitik för att han kanske inte kan så mycket om det. Men om han kan om det då skall han säga vad han tycker, men om han inte kan . Deltagande och demokrati uppfattas av Selmir som en tidskrävande verksamhet när hänsyn bör tas till allas synpunkter: Det är svårt att fatta beslut i en demokrati, för att alla måste säga vad de tycker. När det har varit uppenbart för mig att deltagarna haft svårt att för- hålla sig till begrepp som demokrati, delaktighet och inflytande, då har jag hoppats att de ändå skall kunna ta sig förbi de abstrakta teoretiska Kapitel 4 Läroplanspoesi och demokratifostran 109 Därför har de ombetts att föreställa sig att de skall för- söka förklara innebörden och den praktiska betydelsen av begreppet demokrati för en gammal mormor/farmor. Det har visat sig vara en bra metod och deltagarna i alla grupper har utvecklat längre resonemang och lyft fram olika aspekter som de ansett viktiga, trots att det är en svår definition som påpekat. De allra flesta har tagit den här frågan på fullt allvar men har de varit roade av den. Jag antar att det delvis beror på att jag använt det bosniska ordet nena (mormor/farmor/gumma). Sejo försöker koppla demokratibegreppet till de odemokratiska erfarenheterna från hemlandet: Demokrati, det är motsatsen tilldiktatur. Och diktatur, det vet väl de flesta, de som har bott på . Det är inte liksom en man som bestämmer hur allting skall vara. Utan alla får vara med och påverka och säga till hur man skall leva och liksom vad som skall hända i landet, vart pengarna skall gå. Somliga associerar demokrati med ett demokratiskt styre där det är flera som bestämmer. Ibro skulle ha sagt till en mormor att det hade blivit annorlunda än vad det var . Han fortsätter: var det så, det fanns nästan inte demokrati, det fanns en president Om han sa: Vi skall bygga det och det. Det skall byggas. Folket kunde inte, eller nån annan kunde inte påverka hans beslut. Frivillighetsprincipen, att man får välja själv om man vill vara med och påverka, har tagit upp: Du får vara med och välja och sånt (h). Om du vill. berättar att hon skulle ha sagt till sin nena att om nånting skall hända så måste du säga vad du tycker och försöka få din vilja igenom. ser demokratin bland annat som möjligheten att framföra sina klagomål över saker som man inte tycker fungerar på ett tillfredsställande sätt. En förutsättning för att klaga är, enligt , att man har en bestämd uppfattning och kunskaper om hur det bör vara. Ständigt klagande ser han som bristande insikt i hur det fungerar inom ett visst område: Om man kan nånting om ett ämne så klagar man inte så mycket, det tror jag inte. Om folk klagar varför skatterna är så höga, så man vet kanske inte att det går typ till just till vård och sånt. Man tänker bara det går ju till plånboken men man tänker inte på att pengar används till nånting, därför klagar man. Flera offentliga utredningar behandlar elevinflytande i skolan.15 Ett stycke från delbetänkande (SOU 1996:22:199) får illustrera en pågående diskussion kring ett besvärligt dilemma – elevinflytandet är så gott som obefintligt men eleverna skall ha rätt till inflytande: Vårt material visar klart elevernas svaga ställning i skolan, deras egna upp- levelser av maktlöshet och att inte bli tagna på allvar, och skolan svårigheter att hitta vägar för att leva upp till skollagens och läroplanernas mål om elev- inflytande. >...@ När det gäller elevinflytande finns det ingen valfrihet, eleverna ska ha inflytande i skolan. De föreskrivna reglerna kring lagstiftarens avsikter med elevinflytande och skoldemokrati fungerar alltså ännu inte till fullo i skolans prakt- iska verksamheter. Det är i och för sig ingen banbrytande upptäckt. Det vet nog de flesta: beslutsfattarna, det vetenskapliga samfundet, allmänheten, föräldrarna, eleverna och skolpersonal. Skoldemokrati är ett väsentligt problem i vårt samhälle. Mina empiriska resultat, liksom slutsatser från olika rapporter och utvärderingar , vittnar om att utvecklingen inte har uppnått de mål som politiska intentioner uttryckta i styrdokument anger, även om elevinflytandet har ökat . Det är angeläget, både ur ett rättsligt och vetenskapligt perspektiv, att söka förklara den stora diskrepansen mellan politiska visioner och deras genomförande i skolans praktiska verksamhet. Den uppgiften faller emellertid utanför ramen för denna uppsats. En fungerande demokrati kräver att det som kommer medborgarna till del från den administrativa processen stämmer med demokratiskt fattade beslut. En förutsättning är att resurser, vilja och kunskaper som är nödvändiga för genomförandet finns hos dem som skall se till att beslut genomförs. m.fl. (1995:112–113) tar upp flera orsaker till avvikelser mellan avsikter och effekter. För det första kan den organisation som ansvarar för genomförandet vara olämplig när personalen inte kan, inte vill eller inte förstår hur beslut skall genom- föras. En annan orsak kan ligga i att själva policyn är motstridig, obegriplig och därmed ett olämpligt medel för att uppnå en viss för- 15 T.ex. SOU 1996:22; SOU 1996:143; SOU 1997:107; SOU 1997:121. Kapitel 4 Läroplanspoesi och demokratifostran 111 Det är inte heller uteslutet att politikerna, som ett ideologiskt utspel, beslutar om något som de egentligen inte har för avsikt att genomföra. Var ligger då felet" i skolans arbete med demokratifrågor?