sou · GSB335d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Det bör också observeras att lärare i främmande språk redovisar en problematisk situation, bl.a. beroende på sjunkande intresse hos eleverna för språkval, oberoende om skolan ingår i försöket eller inte. Ett av syftena som skolor och kommuner redovisade för att delta i försöksverksamheten var att ge eleverna större inflytande över de egna studierna. Frågan är om detta har infriats och vad det i så fall betytt för elevernas studiesituation. Av skolornas dokumentationer framgår att skolorna bedömer att elevernas inflytande över de egna studierna har ökat under försö- kets gång. Ökat elevinflytande är nära förknippat med utvecklingen mot ett mer målorienterat, elevaktivt och individualiserat arbets- sätt. Ett ökat elevinflytande där eleverna får vara med i planering av inne- håll och arbetssätt har bidragit till att få eleverna att känna sig del- aktiga. Frihet under ansvar där eleverna själva väljer vad, när, hur och var aktiviteten skall ske. Detta leder till en ökad ansvarskänsla och motiva- tion att lära. Flera skolor låter eleverna välja teman och arbetsformer för den tematiska undervisningen. Det vanligaste verkar dock vara att lärar- na väljer tema medan eleverna väljer hur och med vad inom temat de vill arbeta. De föräldrar som delegationen samlade i en hearing berättade om ett mer elevaktivt arbetssätt som ger eleverna många valmöjligheter. Inflytandet gäller enligt dessa föräldrar såväl arbe- tets form som innehåll, dvs. vad eleverna skall arbeta med och t.ex. om arbetet skall ske individuellt eller i grupp. Det ökade inflytan- det är ofta förknippat med ökat ansvar. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet Bilden som ges av de elever som delegationen har samtalat med är mer varierad. Det finns elever som beskriver en skola där lärarna har det avgörande inflytandet över både vad, när och hur arbetet skall bedrivas. Andra elever menar att de under de öppna passen har stort inflytande över vilka uppgifter de skall arbeta med, när detta skall ske och med vem. Inflytandet över det egna arbetet är, enligt eleverna, störst i de tidiga åren. Detta stämmer väl med den bild som ges i bl.a. attitydundersökningar. Den bild som ges av forskarna och utvärderarna bekräftar delvis skolornas egen. I och enkätstudie uppger rekto- rerna i försöket på en tregradig skala17 att eleverna gemensamt kan utöva inflytande över tidsanvändningen i hög grad eller i viss grad i den egna klassen men endast i liten grad i arbetslaget respektive på skolnivå. Det är en vanlig inställning hos lärarna i den utvärdering som gjorts av Elmeroth m.fl.18 att försöket inneburit möjligheter att förbättra elevinflytandet, framför allt genom att eleverna ges ett av- görande inflytande över delar av sin skoldag. Utvärdering sker dock enligt studien till största delen på lärarnas villkor. Få exempel finns där eleven betraktas som aktör och initiativtagare. Eleven blir i stället ofta ett objekt för en utvärdering som utformats av läraren. Lärarna i studiens försöksskolor lyfter i allmänhet fram positiva effekter av arbete utan timplan med avseende på läroplanens över- gripande mål att sträva mot (fostransuppdraget). En klar majoritet av lärarna i försöksskolorna i Hadenius19 fall- studie anser att slopandet av timplanen ökar elevers möjligheter att friare disponera sin tid. Lärarna i Söderströms20 fallstudie pekar på elevernas ökade ansvar. De flesta av lärarna anser att passen funge- rar bra och att eleverna trivs med att få styra över en del av sin tid i skolan. Enligt upplever eleverna i försöksskolorna i högre grad än i referensskolorna att de får vara med och bestämma om hur tiden ska disponeras inom ämnen samt hur tiden skall disponeras mellan olika ämnen. En stor andel av eleverna anser dock fort- och R. , Skolorna i försöket utan timplan; Karaktäristiska drag , 2003. 17I hög grad, i viss grad och i liten grad. Elmeroth m.fl., Tid för fostran, 2003. , Utan timplan – ur lärares och elevers synvinklar, 2003. , Elevers och lärares lärande och lärmiljö ur ett lärarperspektiv, i m.fl. Utbildning utan nationell timplan i . Individualisering eller privatisering av lärprocessen, 2003. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet farande att deras möjligheter att påverka tidsanvändningen är små. Noterbart är att eleverna i försöksskolorna i högre utsträckning än i referensskolorna anger att de inte kan påverka arbetspassens längd. Resultat från samma studie visar att en avsevärt större andel av eleverna i försöksskolorna än i referensskolorna upplever sig vara delaktiga i beslut om arbetsformer. Även när det gäller val av inne- håll upplever eleverna i försöksskolorna sig vara mer delaktiga än eleverna i referensskolorna. När det gäller hur eleverna upplever möjligheten att arbeta med de ämnen som de behöver extra tid för är skillnaden mellan försöksskolorna och referensskolorna mycket stor. Enligt är det så vanligt att elever i för- söksskolorna upplever att de har denna möjlighet. Fallstudien av m.fl.21 visar att det är mycket sällan som eleverna själva har möjlighet att bestämma vad de vill studera och när under ämneslektionerna. får eleverna välja mellan ett par tre alternativa arbetsuppgifter eller välja i vilken ordning vissa arbeten skall utföras. För de flesta av eleverna är detta inte tillräckligt utan eleverna vill ha ett utökat självbestämmande. Under de öppna passen har eleverna däremot större möjligheter att välja själva vad de vill göra. Detta uppskattas av eleverna som tycker att de öppna passen är roligare än de vanliga ämneslektionerna. Trots detta vill de be- hålla balansen mellan öppna pass och ämneslektioner. konstaterar att eleverna i första hand har inflytande över när de skall göra något, däremot mer sällan över innehållet i uppgifterna. Eleverna i studien av m.fl. är också ense om att de vill ha riktlinjer av lärarna för arbetet under de öppna passen. Eleverna tycker sig inte kunna hantera en så stor frihet utan vill ha mål och uppgifter som hjälper dem att komma framåt. Eleverna uppskattar breda, ämnesövergripande uppgifter som alla lärare kan hjälpa till med. Såväl hög- som lågpresterande elever tycker att de lär sig mer med de breda, öppna uppgifterna, även om högpresterande elever är mer positiva än lågpresterande. Ingen skillnad kan iakttas mellan pojkar och flickor i de ovan nämnda avseendena. Även i och fallstudie känner eleverna att de har störst inflytande under de öppna passen. Alla intervjuade elever önskar emellertid att de kunde få möjlighet att vara med och besluta även om schemat, lektionernas innehåll, proven, läxorna och gruppernas sammansättning. m.fl., Skolans frihet och ansvar att styra sin tid, 2003. och G. , Tiden och skolans musikaliska och estetiska verksamhet, 2003. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet En bild som framkommer hos bl.a. Arvola m.fl.23 är att elever som klarar sig bra har större möjligheter att förfoga över tiden och att fördjupa sig utifrån egna intressen och egna val än elever som har svårt att nå målen. De tenderar att bli mer styrda av lärarna men också av sina egna ambitioner att klara kraven i framför allt svenska, engelska och matematik. Den särskilda bearbetning som gjorts av det preliminära underlaget till NU03 pekar på att elevernas inflytande över de egna studierna är större i försöksskolorna än i övriga skolor. Elever som går i sko- lor som deltar i försöksverksamheten anger i högre grad än elever i övriga skolor att de är med och bestämmer hur tiden fördelas mellan olika ämnen, hur de skall arbeta på lektionerna (t.ex. i grupp, göra egna under- sökningar, jobba i arbetsboken, lyssna på läraren), när det avgörs hur proven skall se ut, t.ex. om de skall vara munt- liga eller skriftliga, när det avgörs hur många prov det skall vara, hur de skall ha det med läxor, vad som skall tas upp i olika ämnen, vilka böcker som skall användas samt när arbetsmiljön behöver förbättras på skolan, som t.ex. hala duschgolv och farliga trappor. För samtliga dessa variabler är dock elevernas inflytande begränsat, både för elever i försöket och för elever i övriga skolor. På en fyra- gradig skala24 uppger få elever att de har mycket inflytande. Tyngd- punkten ligger i stället på ganska litet inflytande eller inget infly- tande alls. Hur eleverna skall arbeta på lektionerna utgör ett undan- tag. Tyngdpunkten balanserar här i mitten av skalan. Att elever i försöksskolorna har ett klart större inflytande än elever i övriga skolor över hur tiden fördelas är föga förvånande med tanke på inriktningen av försöket. Även de övriga variablerna uppvisar, med ett undantag, tydliga eller ganska tydliga skillnader. Undantaget gäller läxor där inflytandet endast är något högre i för- söksskolorna än i de övriga skolorna. Skillnaden mellan pojkar i försöksskolorna och i övriga skolor är påtagligt större än skillnaden mellan flickor i försöksskolorna och i Arvola m.fl, Att arbeta för godkänt, 2003. 24Mycket, Ganska mycket, Ganska litet och Inget alls. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet Generellt sett uppfattar pojkar att de har ett större inflytande än vad flickor uppfattar att de har. Det gäller både i för- söksskolorna och i övriga skolor. För ett par studerade variabler finns inga tydliga skillnader mel- lan skolor i försöket och övriga skolor. Inga tydliga skillnader kan t.ex. iakttas för variabeln välja kamrat i grupparbete. Det är dock enligt eleverna ganska vanligt att de får välja kamrat vid grupparbete såväl i försöksskolorna som i övriga skolor. Inte heller för variabeln val av temastudier finns några påtagliga eller entydiga skillnader. Det är mindre vanligt att elever har inflytande över detta i såväl för- söksskolorna som i övriga skolor. Sammantaget pekar skolornas egna dokumentationer samt forskar- nas och utvärderarnas iakttagelser på att försöket inneburit att ele- verna har fått ett ökat inflytande över studierna. Preliminära resultat från NU03 visar att eleverna i försöksskolorna upplever att de har större inflytande än elever i övriga skolor. Eleverna uppskattar den ökade friheten. Det ökade elevinflytandet gäller främst tidsanvänd- ning och arbetsformer. NU03 indikerar att det även kan gälla för prov, läxor, val av innehåll och val av böcker samt för arbetsmiljön. Detta gäller enligt flera utsagor främst de öppna undervisnings- passen. Flertalet iakttagelser pekar också på att elevernas inflytande är litet, såväl i skolor som ingår i försöket som i övriga skolor. Det innebär att det ökade inflytandet i de flesta fall sker från en låg nivå. I flera av studierna efterfrågar eleverna ett utökat inflytande. Inflytandet skiljer sig också mellan olika elevgrupper. Pojkar upp- lever generellt att de har bättre elevinflytande än flickor och har också en mer positiv uppfattning om inflytandet i försöksskolorna jämfört med övriga skolor än flickorna. Elever som har svårt att nå målen tenderar att bli mer styrda än elever som klarar sig bra. 6.5Elever i behov av särskilt stöd En skola utan timplan bör ha stora möjligheter att anpassas till ele- vers skilda behov och förutsättningar. Många skolor menar också att man genom ett förändrat arbetssätt nu har möjlighet att avsätta mer tid till de elever som behöver särskilt stöd och att detta kan planeras och organiseras flexibelt utifrån elevernas behov, dvs. inte schemaläggas i en fast form för hela terminer i taget. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet För elever som behöver extra stöd har försöket med timplanelös skola medfört störst fördelar, då de har kunnat ägna mer tid åt de moment som skapat störst svårigheter. I sina kontakter med skolor i försöket har delegationen funnit exempel där lärarna i arbetslaget från arbetsperiod till arbetsperiod eller från vecka till vecka avgör hur de bäst skall prioritera sina egna insatser för att stödja eleverna. Resultatet kan bli att en lärare av- delas för att hjälpa en mindre grupp elever som bedöms behöva stöd i ett visst avseende medan övriga lärare gemensamt tar hand om övriga elever. På detta sätt bildas inte de fasta nivågruppe- ringar som delegationen också sett exempel på. och rektorsenkät indikerar att mycket av arbets- lagssamverkan sker just kring elever i behov av särskilt stöd. Enligt Hadenius26 anser både elever och föräldrar i de studerade försöks- skolorna att eleverna får den hjälp som de behöver i högre grad än vad föräldrar och elever bedömer att eleverna får i jämförelseskolor- na. Lärarna i studie27 anser sig ha blivit bättre på att uppmärksamma elevers problem. Flera av lärarna anser att det är svårt att hjälpa barn som har svårt att lära. Det är också svårt att hjälpa elever med sociala problem. Lärarna i studien menar sam- tidigt att de tillägnat sig mer kompetens i hur man arbetar med barn som är i behov av extra stöd. Dock tycker de att tiden att hjälpa eleverna är begränsad samt att det saknas lärare med special- pedagogisk kompetens. Barn med de svåraste problemen får enligt lärarna i studien ofta assistenter, vilket gör att personalen med minst utbildning får ta hand om de svåraste problemen. Westlund28 har tagit fasta på begreppet vandrare som refererar till de elever som av olika orsaker brister i målmedvetenhet och självdisciplin. Dessa elever har enligt förmodligen alltid funnits, men blir enligt flera utsagor synligare i det nya systemet. En vandrande elev stör mer än en elev som tagit mental rast, vilket alltid varit möjligt. Vandrarna behöver mer struktur och lärar- och R. , Skolorna i försöket utan timplan; Karaktäristiska drag , 2003. , Utan timplan – ur lärares och elevers synvinklar, 2003. , Elevers och lärares lärande och lärmiljö ur ett lärarperspektiv, i m.fl. Utbildning utan nationell timplan i . Individualisering eller privatisering av lärprocessen, 2003. , Gränslöst arbete – inom vissa gränser, 2003. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet styrning än andra elever vilket minskar deras möjligheter att göra egna val. m.fl.29 har i sin fallstudie särskilt studerat vilka intentioner som finns för den specialpedagogiska verksamheten. En skola utan timplan skulle enligt m.fl. i hög grad kunna anpassas till elevers behov och förutsättningar. Studien pekar dock på att skolorna inte har några klart uttalade intentioner med den specialpedagogiska verksamheten. Den förändringsverksamhet som skolorna är mitt inne i har i stället karaktären av en total förändring av hela under- visningen på skolan, en förändring som förväntas vara till fördel för samtliga elever och således även för elever i svårigheter. Special- pedagogerna går dels in i undervisningen som en resurs, dels ges riktade insatser i mindre grupper till elever som behöver detta. Samtliga skolor i utvärderingen (m.fl.) är överens om att det finns elever som inte klarar det sätt som skolorna valt att arbeta på. Valfriheten gör att läraren förlorar något av den yttre kontrollen genom att eleverna kan vara på olika ställen. Läraren får dock mer tid att ägna åt de elever som behöver mest lärarstöd. Detta beror på att andra elever är mer självständiga och inte behöver lika mycket handledning. Elever med funktionsnedsättning i skolor utan timplan har på delegationens uppdrag genomfört en särskild studie30 avseende skolsituationen för elever med funktionsnedsättning i skolor utan timplan. Insti- tutet konstaterar att det inte går att dra några långtgående slutsatser av studien, som är begränsad till 14 skolor, men anser sig ändå kunna göra följande iakttagelser. Det finns enligt studien många positiva effekter av undervisning utan timplan. Längre arbetspass som är anpassade till elevens behov ökar möjligheten att nå målen. Mer av fritt arbete kan också ge en mer varierad arbetsdag både avseende innehåll och arbetssätt, där arbete i grupp kan varvas med avskilt, enskilt arbete. Väl tilltagen och behovsanpassad mentorstid ger fungerande struktur och snabb åter- koppling och möjlighet för eleven att ta ett ökat ansvar för utbild- ningen. Skoldagen kan vidare anpassas till elevens särskilda behov. m.fl., Tidsanvändningen i skolan, 2003. 30Skolsituationen för elever med funktionsnedsättning i skolor utan timplan, . Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet Längre sammanhängande raster kan t.ex. leda till att en elev med rörelsehinder får möjlighet att hinna med den viktiga kamrat- kontakten. Det finns emellertid även negativa konsekvenser. Fritt arbete kan rasera en lärandemiljö, som är en förutsättning för en elev med funk- tionsnedsättning. Exempelvis kan de fria arbetspassen innebära en omöjlig studiemiljö för en elev med hörselskada. Det ökade elev- ansvaret kan vidare för vissa elever vara omöjligt att klara utan ett särskilt stöd från lärarna. Om detta uteblir, vilket finns exempel på, leder det till att enbart skolan styr och att elevens inflytande mins- kar med en ojämlik situation som följd. Resursfördelning och resursanvändning är enligt institutet vik- tiga faktorer för ett lyckat resultat. Ett utökat individualiserat arbets- sätt kräver enligt studien utökade personella resurser, vilket gör sig särskilt påmint för elever med funktionsnedsättning. Påfallande många elever i studien undervisas i liten grupp. Dessutom är det väl känt att assistenter till elever med funktionsnedsättning alltför ofta får det pedagogiska ansvaret. Personalen på skolorna pekar på fungerande arbetslag, väl utveck- lat mentorskap, individuella studieplaner och dagliga samtal som viktiga förutsättningar för ett lyckat resultat, men också på bety- delsen av positiv och förändringsinriktad personal, stödjande skol- ledning, flexibel organisation samt resurser som motsvarar beho- ven. menar att det finns många fördelar med undervisning utan timplan för elever med funktionsnedsätt- ning. Institutet ser dock en stor fara i att ett uttalat individualiserat arbetssätt i kombination med att de specialpedagogiska resurserna sprids på fler elever kan missgynna elever med funktionsnedsätt- ning och minskar deras möjlighet till delaktighet. De särskilda bearbetningarna av det preliminära underlaget till NU03 ger också vissa indikationer om hur situationen ter sig för elever i behov av särskilt stöd. Skolorna har t.ex. fått svara på vilken som är skolans dominerande princip för hjälp till elever i behov av särskilt stöd. Av svaren framgår att av skolorna i försöket och av övriga skolor uppger att elever i behov av särskilt stöd i allmän- het får gå till en särskild lokal där de får hjälp av speciallärare (och/eller annan personal), Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet av skolorna i försöket och av övriga skolor uppger att elever i behov av särskilt stöd i all- mänhet undervisas tillsammans med klassen/undervisnings- gruppen i övrigt med stöd av speciallärare (och/eller annan personal) samt av skolorna i försöket och av övriga skolor uppger att det inte finns någon dominerande princip för hur undervisningen av elever i behov av särskilt stöd är organiserad. Praxis varierar från fall till fall. Det är således avsevärt mycket vanligare att skolor i försöksverk- samheten har som princip att elever i behov av särskilt stöd skall få stöd inom ramen för ordinarie undervisning än i övriga skolor. Med tanke på att arbetsorganisationen i vissa av dessa skolor är mer flexibel behöver det inte enbart innebära undervisning i stora grup- per. Det innebär dock att man i mindre utsträckning väljer fasta särlösningar. På frågan om vad som händer om elever har svårt att hänga med finns en positiv tendens för försöksskolorna. En högre andel av eleverna i försöket än i övriga skolor uppger att skolan stödjer och hjälper alla elever som har det besvärligt31. Det omvända förhållan- det gäller för alternativet som innebär att några enstaka elever får hjälp på skolan. Övriga alternativ uppvisar inga påtagliga skillnader. Sammantaget är både elever och föräldrar i stort positiva till hur behoven hos elever i behov av stöd möts i försöksskolorna. Fors- karna och utvärderarnas rapporter pekar på att lärarna både ser möjligheter och problem med det sätt de valt att organisera arbetet på. Ett intryck är att man uppmärksammar behoven hos eleverna samt att man söker organisera lösningar för dem utifrån deras indi- viduella förutsättningar. Ett flexibelt arbetssätt kan frigöra tid för elever i behov av särskilt stöd. Lärarna känner sig dock fortfarande i behov av kompetensutveckling och efterfrågar fler kollegor med specialpedagogisk kompetens. För elever med mer uttalade svårigheter på grund av funktions- nedsättning krävs särskilt medvetna strategier och kunskaper, så att 31 Möjliga svarsalternativ: –Man får klara sig på egen hand. Det verkar som om skolan inte bryr sig så mycket om dem som har det besvärligt. –Några enstaka elever kan få hjälp på skolan. –Många av de elever som har svårigheter får hjälp på skolan. –Skolan stödjer och hjälper alla elever som har det besvärligt. Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet inte det som är möjligt att vinna genom det mer individualiserade förhållningssättet går förlorat genom att skolan inte lyckas tillmötes- gå elevens behov av en anpassad lärmiljö. Vissa farhågor finns beträffande minskande resurser och då sär- skilt minskande specialpedagogiska resurser. De data som redovisas i kapitel 4 bekräftar dock inte dessa farhågor. Under försökets för- sta har lärartätheten inte förändrats i försöksskolorna. Sam- tidigt har andelen lärare med specialpedagogisk kompetens ökat. I övriga skolor har lärartätheten ökat som andelen lärare med specialpedagogisk kompetens har ökat mer än i försöksskolorna. 6.6Lärarnas roll och deras syn på försöket I dokumentationerna redogör skolorna för en förändrad organisa- tion där ett centralt inslag är arbete i arbetslag. Många skriver om ett delegerat ledarskap på skolan där arbetslagen har stor autonomi med ökat inflytande över exempelvis skolarbetet och schemalägg- ningen. Projektet upplevs som ett viktigt stöd i den hand- lingsfrihet som arbetslagen vill ha. Av dokumentationerna framgår att lärarna beskriver arbetet utan timplan som roligt och utvecklande men att det även är utmanande och arbetsamt. Initialt upptogs skolornas kraft mest av formfrågor för att sedan övergå i arbete med målen. Under försökets andra år har lärarna lagt ner mycket arbete på att genomföra lokala tolk- ningar av måldokumenten. Åtskilliga lärare menade att det var svårt att hitta sin roll i en skola utan timplan och att få till stånd ett väl fungerande arbetssätt och goda rutiner. Personalen känner att de inte fått någon information om hur de ska arbeta timplanelöst. I såväl skolornas dokumentationer som vid delegationens skol- besök framkommer att lärarna har olika syn på arbete utan timplan. Vissa lärare ser möjligheter medan andra vill bevara invanda mönster. Mellan det första och tredje årets dokumentation märks dock stora skillnader och arbetet utan timplan förefaller mer och mer etable- rat. uttrycker flera skolor att förändringsarbetet är Effekter för undervisning, inflytande och delaktighet mycket krävande även om det finns många exempel på att lärarna är tillfreds med de nya arbetsformerna. Roligt, arbetsamt, kaotiskt, spännande, utmanande, rörigt, ovisst, prövande, krävande men framförallt stimulerande och utvecklande. Förändringsarbetet har upplevts positivt av personalen då de vill ut- veckla och förbättra sina arbetsmodeller dock framhåller de problemet med fördelningen av arbetstiden. Personalen har genomgått en hälsoprofil som visar mindre stress och större arbetstillfredsställelse . Att arbeta utan nationell timplan kan innebära en rad olika saker. Lärarna i fallstudie32 tar upp befrielsen från kravet på att räkna antal timmar i olika ämnen, att målen styr i stället för tiden, ökade krav på att dokumentera elevers utveckling, att man nu tittar mer på elevernas behov än på antalet timmar, elevernas större ansvar och ämnesövergripande arbeten.