sou · GSB359d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Betänkande av Folkrörelseutred- ningen. SOU 1996:3, Fritid i förändring – om kön och fördelning av fritids- resurser. Slutbetänkande av , . SOU 1980:44, Bidrag till kvinnoorganisationer. Betänkande om statsbidrag till kvinnoorganisationer, . SOU 2004:13, Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta föränd- ring. Betänkande av Hiv/aids-utredningen. Statskontoret, 1991:6 Statligt föreningsstöd – en kartläggning. Statskontoret 1995:12 Projektstöd till ideella organisationer. , Statskontoret, 1995. Karläggning av statsbidrag till ideella organisa- tioner. Wijkström , , ,(2004), Statliga bidrag och svenskt civilsamhälle – idétraditioner och tanke- modeller. Rapport till Statskontorets 2004. Dnr 3a/04. Statliga bidrag till ideella organisa- tioner. Enkätundersökning av 2004. SFS 1996:1593, Bidrag till allmänna samlingslokaler. SFS 1994:524, Frivilliga försvarsorganisationer. SFS 1999:974, Trossamfund. SFS 1982:865, Kvinnoorganisationer. SFS 2001:1060, SKOLFS 2001:32 Statsbidrag till ungdoms- organisationer. SFS 1999:1177, Idrotten. SFS 2000:7, Handikapporganisationer. SFS 1998:1814, Sociala organisationer. SFS 2003:752, Pensionärsorganisationer. SFS 2000:216, Bidrag till organisationer som främjar integration. SFS 2002:989, Organisationer eller stiftelser som förebygger eller mot- SFS 2002:1058, Organisationer eller stiftelser som bistår personer som vill lämnar rasistiska och andra liknande grupperingar. SFS 2002:920, Kulturmiljövårdens område. SFS 1997:192, Adoptionsorganisationer. Lag 1972:625 om statligt stöd till politiska partier. Lag 1996:1533 ändring i lag (1972:625 ) statligt stöd till politiska partier. SFS 2002:954, Bidrag till frivilligorganisationer inom kriminal- vårdens område. Balibar, och , (1991), Race, nation, class. , (2002) Invandrare i mediearkivets typgalleri i Maktens (o) lika förklädnader. Kön, Klass och etnicitet i det Post- , I., Mulinari, D. & de los , P. (red). , (1990), feminist thought. Knowledge, consciousness and the politics of empowerment. Ds 1992:114, Statens bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet: en utvärdering av stödets betydelse för kvinno- förbundens riksorganisationer . Finländska Kommittébetänkandet Anelun aika on ohi. Vi tigger inte längre,1996:13,. , FN:s konvention om avskaffandet av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW). , Gloria T,(1982) All the women are white, all the men are black but some of us are brave. (2004), Kartläggning riksorganisationer bildade på etnisk grund och deras arbete för ökad jämställdhet. Kön och politik i . (1999), red. , C. m.fl., . , (1998) Different paths: Gender, immigra- tion and political participation. Knocke, (1986) Invandrade kvinnor i lönearbete och fack. Knocke, och Ng, (1999) Womens organizing and Immigration: Comparing the Canadian and the Swedish experience i Womens Organizing and Public Policy in and . Briskin och (red). , , Mekonnen (2002), Rasism i vardagen. I Det slutna folkhemmet: om etniska klyftor och blågul självbild. (veten- skaplig medredaktör). , de los , (2002) Kalla mörkret natt. Kön, klass och ras/etnicitet i det postkoloniala . Maktens (o) lika förklädnader. Kön, Klass och etnicitet i det Postkoloniala . , I., Mulinari, D. & de los , P. (red) , . , , , de los , (red), (2002) Maktens (o)lika förklädnader. Kön, Klass och etnicitet i det Postkoloniala . Mulinari, , (2003/4 under utgivning), En berättelse om den nya svenska arbetarklassen: Rasifierade arbetares kamp inom facket. Mulinari, (1999), Invandrarkvinnors medborgarskap i Invandrarskap och Medborgarskap. 1991/92:100, Finansplanen. 1981/82:155, Om stöd till kvinnoorganisationers centrala verksamhet, . Regeringens skrivelse 1999/2000:24, Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet, . Regeringens skrivelse 2002/03:140. Jämt och ständigt. de los , (1998), I skärningspunkten mellan genus och etnicitet. Arbetsmarknad & Arbetsliv årg. de los , (2002), Det problematiska systerskapet. Om svenskhet och invandrarskap inom svensk genushistorisk forskning. i Maktens (o) lika förklädnader. Kön, Klass och etnicitet i det Postkoloniala . , I., Mulinari, D. & de los , P. (red). Fråga 2003/04:426 av () till statsrådet om ett jämställt samhälle. Fråga 2003/04:427 av () till statsrådet om om bidragen till kvinnoorganisa- tionerna. Rosaldo, (1993) Culture and Truth. The remaking of Social Analysis. SFS 1982:815, Förordning om statsbidrag till kvinnoorganisa- tionernas centrala verksamhet, . SOU 1979:60, Bidrag till folkrörelser, Betänkande av Utredningen om statens stöd till folkrörelserna, . SOU 1980:44, Bidrag till kvinnoorganisationer. Betänkande om statsbidrag till kvinnoorganisationer, . SOU 1998:6, Ty makten är din ... Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda , Betänkande av Kvinnomaktutred- ningen, . SOU 1990:44, Demokrati och makt i . Maktstruktur- utredningens huvudrapport. SOU 2000:18, Statligt stöd till kvinnoorganisationer och jämställd- hetsarbete. Slutbetänkande av utredningen om bidrag till kvinno- organisationer. on Women: for Action (1995). Utredningens rapport (2003) Dokumentation av Hearing 2003-10- 15, utredningen om kvinnors organisering. Utredningens rapport (2004) Kvinnors organisering som demo- kratisk kraft. Referat från en konferens . Utredningens arkiv, (2003) Dnr 3b/03 Rapport kvinnoorga- nisationer som har förlorat sitt stöd av , 2004. Utredningens arkiv, Dnr 03/24, Rapport från seminarium . 2004 med kvinnoorganisationer bildade på etnisk grund av . Utredningens arkiv, Dnr 18/03 Undersökning om nordiska länders bidrag till kvinnors organisering, samt kvinnoorganisationer på statlig nivå av 2003. Utredningens arkiv Dnr 03/03a (2003), Kvinnor utan stöd – en sökning efter kvinnoorganisationer som saknar statligt organisationsstöd 2003 av . Utredningens arkiv (2004), Dnr 17/04. Medborgarskap, etnicitet och kön av . (2002) ansikte. , och , C-U (1991), Paradoxes of Multi- culturalism. Essays on Swedish. Intervjuer med representanter från nordiska länder , lagstiftningssekreterare, Svenska riksdagsgruppen, , , Nytkis generalsekreterare. Auur Styrkársdóttir, direktör . Inga Ellingsgaard, . E. , familie-, barnehage- och likestillings- avdelingen, barne- och familiedepartementet. Jämställdhetsmärkning – konsu- mentmakt för ett jämställt samhälle, Ds 1998:49. Brinkman, , , 1997 Med- människa i en föränderlig värd nr 7 De goda gärningarnas män. , (2003), Förbjuden handling – om kvinnors organi- sering och feministisk teori. Fundberg, , 2003 Kom igen gubbar. Förbundet (2003), Rapport från förbundsstämma. , , , 1996 Klart uttalat om kvin- nors språk. , (1998), Kvinnor, makt och ledarskap i fritid och föreningsliv. , (2003) Jämställdhet i praktiken?! Kön spelar roll. , (1990), Genussystem. I Demokrati och makt i , , SOU 1990:44. , , (1992), Kontrakt i kris. (1993). Frivilliga insatser i – en befolkningsstudie. I SOU 1993:82, Frivilligt socialt arbete. Kartläggning och kunskapsöversikt. (1998). Frivilligt arbete och annat arbete i och några andra europeiska länder. Socialvetenskaplig , 5, 2-3, 128-146. , , Medborgarskapets gestaltningar – insatser i och utanför föreningslivet i Civil- samhället, rapport från , SOU 1999:84, Fakta Info Direkt. (1999). Paper presenterat vid konferensen between Market and State, , . , Per (1993), Fotbollen och moralen. , (1989), Har kvinnor en sportslig chans? Den svenska idrottsrörelsen och kvinnorna . 1993/94.147 Delad makt delat ansvar. 1993/94:147, Delad makt delat ansvar. regeringens proposition om jämställdhetspolitiken. (1993). Making Democracy Work. , R.D.(2000) Bowling . The Collapse and Revival of American Community. Regeringens skrivelse 2002/03:140, Jämt och ständigt. Regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperioden. Ändrad ordning - Strategisk utveckling för jämställdhet. Jämställdhet – hur styr regeringen: RRV17. , (2002), Kön och makt i folkbildningen. ning & demokrati vol. 11 nr 2. SCB 2003, rapport 98, Föreningslivet i . SOU 2002:30, Märk – värdig jämställdhet. Slutbetänkande av Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. SOU 1993:82, Frivilligt socialt arbete – kartläggning och kunskaps- översikt. Betänkande av , Allmänna förlaget, . SOU 1996:3, Fritid i förändring om kön och fördelning av fritids- resurser. SOU 1998:6, Ty makten är din – Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda . Betänkande av Kvinno- maktutredningen. SOU 2004:30, Folkbildning i brytningstid. Slutbetänkande av Utredningen för statens utvärdering av folkbildningen 2004. Stark, , 2000, Frivillighetsarbetes kön, en kunskapsöversikt om frivilligarbete, Ájour nr 5. (1999) Den demokratiska dialogen. Arbetsformer för kvinnor och män i politiken. Tebelius, (1988), Om kvinnor och män i folkbildningen. Publikation inom ramen för KVINNO- projekt, 105:88:14. Trägårdh, L. (1999) Det civila samhället som analytiskt begrepp och politisk slogan. I Amnå, E. (red), SOU 1999:84, Civil- samhället. Utredningens arkiv 2003, Workshop om jämställdhetskrav, inled- ning av . Utredningens arkiv, Dnr 20/03, Jämställdhet och folkrörelser av (2003). Utredningens arkiv, Dnr 19/03, Om kvinnor och män i civilsamhället av . Utredningens arkiv, Dnr 3a/04. Jämställdhetskrav och redovisning vid statlig bidragsgivning till ideella organisationer. Enkätunder- sökning av 2004. , , Företagsledning som konstruktion av manlighet. Kvinnovetenskaplig tidskrift nr 1.1996 , , , (1998), Ironi och sexualitet, Om ledarskap och kön. , (1998), Kommuner med känsla för jämställdhet i i praktiken – på hans eller hennes villkor? Hemström, (2000), Organisationernas rättsliga ställning. Om ekonomiska och ideella föreningar (6:e uppl.) Hemström, (2000), Bolag. (3:e uppl. , : Nials Svensk Associationsrätt i huvuddrag 2001. 1993/94:147, Delad makt delat ansvar. sition om jämställdhetspolitiken. Regeringens skrivelse 2002/03:140, Jämt och ständigt. Regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperioden. Ändrad ordning – Strategisk utveckling för jämställdhet. Jämställdhet – hur styr regeringen: 17. SOU 2000:1, En uthållig demokrati. SOU 2000:18, Statligt stöd till kvinnoorganisationer och jämställd- hetsarbete. Slutbetänkande av utredningen om bidrag till kvinno- organisationer. Utredningen om statsbidrag till handikapp- organisationer. Genussystem i Demokrati och makt i . 1993/94:147, Delad makt delat ansvar. Regeringens proposition om jämställdhetspolitiken. Regeringens skrivelse 2002/03:140. Jämt och ständigt. Regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperioden. Ändrad ordning – Strategisk utveckling för jämställdhet. 2000/01:FIU20. Jämställdhet – hur styr regeringen? SOU 2000:18, Statligt stöd till kvinnoorganisationer och jäm- ställdhetsarbete, Slutbetänkande av utredningen om bidrag till kvinnoorganisationer. SOU 2001:44, Jämställdhet – transporter och IT. Slutbetänkande från för transporter och IT, . Statskontoret 1997:7A, Statens nämndmyndigheter Del 1. Statskontoret 1997:7B, Statens nämndmyndigheter Del 2. (2003), Villkorad självständighet – Ungdoms- organisationernas självständighet gentemot sina moderorga- nisationer. Statligt stöd till kvinnoorganisationer Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall göra en analys och utvärdering av det statliga bidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet samt föreslå förändringar för att anpassa bidraget till hur samhället och kvinnoorganisationerna har utvecklats sedan bidraget inrätta- des. Utredaren skall analysera stödet ur ett folkrörelseperspektiv och utvärdera vilken betydelse stödet har för kvinnors vilja och möj- ligheter till egen organisering och de demokratiska förtjänsterna av detta. Utredaren skall även undersöka vilka krav avseende jämställdhet som ställs generellt på folkrörelser och föreningar för att de skall få statliga bidrag. Statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet Ett statligt bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet inrättades 1982 (prop. 1981/82:155, bet. 1981/82:AU24, rskr. 1981/82:367). Införandet av bidraget var ett sätt att understryka kvinnoorganisationernas betydelse som folkrörelse och pådrivare för att förbättra kvinnors ställning i samhället samt öka jämställd- heten mellan kvinnor och män. Enligt förordningen (1982:865) om statsbidrag till kvinnoorgani- sationernas centrala verksamhet är en kvinnoorganisation berätti- gad till statligt stöd om varje enskild person som delar organisa- tionens grundvärderingar och mål samt godtar dess stadgar kan ansluta sig till organisationen. Organisationen skall vidare ha fler än 1 500 medlemmar och flertalet av dessa skall vara kvinnor. Slutligen krävs att organisationen har lokalavdelningar i minst hälften av lan- dets landstingskommuner. För att särskilja en statsbidragsberättigad kvinnoorganisation från andra typer av organisationer där majoriteten av medlemmarna är kvinnor, har kvinnoorganisationer i förordningen definierats som organisationer som har till främsta uppgift att arbeta för kvin- nans ställning i samhället och aktivt arbetar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Storleken på bidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet har och fram till varit oför- ändrad och uppgår till ca . Statsbidrag har lämnats till 15 kvinnoorganisationer med sammanlagt drygt 78 000 medlemmar. Beräknat på antal medlemmar blir det ca per person. Bidraget till kvinnoorganisationerna fördelat på antal medlemmar är litet jämfört med motsvarande belopp till andra typer av organisationer, såsom ungdoms-, idrotts- och handikapporganisationer. Sedan stödet inrättades har handläggningen skett vid . Sedan bidraget infördes har det setts över . Vid båda tillfällena var syftet att bidraget bättre skulle uppmuntra till utveck- ling och förnyelse av kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Den senaste översynen gjordes av en särskild utredare. Utredarens uppgift var att utvärdera hur det statliga stö- det uppfyller de av staten uppställda målen för och intentionerna med bidraget, vid behov föreslå nya mål samt föreslå åtgärder som kan öka måluppfyllelsen och effektivisera stödet (dir. 1999:29). Utredaren redovisade sina förslag i betänkandet Staligt stöd till kvinnoorganisationer och jämställdhetsarbete (SOU 2000:18). Under beredningen av betänkandet framkom att dagens samhälle och kvinnors sätt att organisera sig har förändrats sedan bidraget infördes. Enligt regeringens bedömning speglar inte utredarens förslag fullt ut denna utveckling. Förändringar inom kvinnoorganisationerna och i samhället Kvinnoorganisationerna och samhället har genomgått stora föränd- ringar sedan bidraget infördes. väljer många kvinnor att organisera sig i andra former än de traditionella föreningsformerna, till exempel i nätverk. Framstegen inom informationstekniken har inneburit att föreningsaktiva kan kommunicera på ett nytt sätt med varandra. Detta får konsekvenser för sättet på vilket kvinnor organiserar sig och hur verksamheten bedrivs. Vidare har det vuxit fram s.k. paraplyorganisationer, som arbetar med samverkan mellan kvinnoorganisationer. Dessutom har den invandring som skett till inneburit att nya grupper av kvinnor behöver stöd för att kunna påverka i samhället och förbättra sin situation. När stödet till kvinnoorganisationerna infördes ansågs jäm- ställdhet i första hand vara en fråga som angick kvinnor. anses dock jämställdhet vara en fråga som berör samhället i stort, såväl kvinnor som män. förändrade arbetsformerna för jämställdhets- politiken och antog en strategi för jämställdhetsintegrering (prop. 1993/94:147, bet. 1993/94:AU17, rskr. 1993/94:290 och 1993/94:291). Strategin innebär att jämställdhetsperspektivet skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla nivåer i samhället. Enligt rege- ringens mening är det oförenligt med en modern syn på jämställd- hetsfrågor att ställa högre krav på kvinnoorganisationer när det gäller jämställdhet än på andra organisationer som får statsbidrag. Jämställdhetsintegreringen utesluter inte en fortsatt prioritering av särskilda insatser för kvinnor eller män. Kvinnor är fortfarande underordnade män inom väsentliga områden i samhället. Ett stat- ligt stöd till kvinnors egen organisering främjar jämställdhet, t.ex. genom att det ökar kvinnors möjligheter till inflytande i samhället. Detta gäller även om kvinnoorganisationen inte har till främsta uppgift att arbeta för kvinnans ställning i samhället eller aktivt arbetar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Behovet av en översyn Samhällsförändringen och den utveckling som skett när det gäller kvinnors sätt att organisera sig gör det angeläget att anpassa ut- formningen av stödet till kvinnoorganisationerna till dessa nya förhållanden. Stödets nuvarande utformning medför att vissa typer av kvinno- organisationer är uteslutna från att få stöd, bl.a. paraply- organisationer, nya former av organisationer, såsom nätverk, samt mindre grupper av kvinnor som skulle behöva stöd för att kunna påverka i samhället och förbättra sin situation. Exempel på de sist- nämnda är grupper av kvinnor från de nationella minoriteterna och kvinnor med invandrarbakgrund. Inom ramen för den senaste översynen utvärderades stödet till kvinnoorganisationerna utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Det finns ett behov av att även analysera stödet ur ett folkrörelse- perspektiv och undersöka vilken betydelse stödet har för kvinnors vilja och möjligheter till egen organisering och de demokratiska förtjänsterna av detta. Sedan stödet till kvinnoorganisationerna inrättades har samhäl- lets syn på jämställdhet utvecklats och regeringens arbetsformer för jämställdhetsarbetet förändrats. Denna utveckling bör återspeglas i det statliga stödet till kvinnoorganisationerna. Det finns ett behov av att göra en översyn av stödet till kvinnoorganisationerna mot bakgrund av principen att jämställdhet skall genomsyra hela sam- hället och att detta inte är en fråga som endast angår kvinnor. En utgångspunkt i denna översyn skall vara att kvinnors vilja och möjligheter till egen organisering främjar jämställdhet, även om organisationen inte har till främsta uppgift att arbeta för kvinnans ställning i samhället eller aktivt arbetar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Mot bakgrund av och regeringens politiskt priorite- rade mål om jämställdhet bör det även undersökas vilka krav av- seende jämställdhet som ställs generellt på folkrörelser och före- ningar för att de skall få statliga bidrag. En särskild utredare skall analysera och utvärdera det statliga bidra- get till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet samt föreslå förändringar för att anpassa bidraget till hur samhället och kvinno- organisationerna har utvecklats sedan bidraget inrättades. När förslag lämnas skall utredaren skall ta hänsyn till vad som anges i kommittéförordningen (1998:1474) om kostnadsberäkningar och andra konsekvensberäkningar. Lägger utredaren förslag som innebär en kostnadsökning för staten, skall utredaren även föreslå en finansiering. Utgångspunkten skall vara att den samlade kost- naden för staten inte skall öka. Utvärdering med ett folkrörelseperspektiv som utgångspunkt Analysen och utvärderingen av bidraget till kvinnoorganisationerna skall ske mot bakgrund av att jämställdhet skall genomsyra hela samhället och att detta inte är en fråga som endast angår kvinnor. Utredaren skall därför analysera stödet ur ett folkrörelseperspektiv och utvärdera vilken betydelse stödet har för kvinnors egen organi- sering och de demokratiska förtjänsterna av detta. Utredaren skall undersöka på vilka sätt kvinnor väljer att organisera sig och vilken verksamhet som bedrivs i dessa organisationer. Utredaren skall överväga förutsättningarna för att bredda basen så att det statliga bidraget även omfattar paraplyorganisationer, nya former för organisering, såsom nätverk, samt olika mindre kvinno- organisationer som skulle behöva stöd för att kunna påverka i sam- hället och förbättra sin situation. Det senare gäller t.ex. kvinnor från de nationella minoriteterna och kvinnor med invandrarbak- grund. Bidraget och dess handläggning Utredaren skall vidare göra en jämförelse mellan storleken på stats- bidraget till kvinnoorganisationerna och de statliga bidragen till andra typer av organisationer, i förhållande tillmedlemsantalet i respektive typ av organisation. Vidare skall utredaren analysera vad skillnaderna beror på och göra en bedömning om de är sakligt motiverade. Utredaren skall även undersöka möjligheten att förlägga hand- läggningen av kvinnoorganisationernas bidragsärenden till en annan myndighet än samt presentera för- och nackdelar med detta. De ekonomiska konsekvenserna av att förlägga hand- läggningen till en annan myndighet skall belysas. Kraven på jämställdhetsarbete i folkrörelser och föreningar och regeringen har slagit fast att jämställdhet är ett politiskt prioriterat mål och skall genomsyra hela samhället. Mot bakgrund av detta skall utredaren undersöka vilka krav avseende jämställdhet som ställs generellt på folkrörelser och föreningar för att de skall få statliga bidrag. Utredaren skall särskilt kartlägga och jämföra de krav som ställs för att en organisation skall kunna få bidrag samt kraven på redovisning. Utifrån slutsatserna i denna analys skall utredaren lämna förslag på hur frågan om krav avseende jämställdhet i den statliga bidrags- givningen till folkrörelser och föreningar skall behandlas fortsätt- ningsvis. Utredaren skall redovisa uppdraget . om statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet Utfärdad: , ändring införd: t.o.m. SFS 1996:815 omtryck: SFS 1987:1053 1 § I denna förordning meddelas föreskrifter om statsbidrag till kostna- der för kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. 2 § Med kvinnoorganisation förstås i denna förordning en organisation som har till främsta uppgift att arbeta för kvinnans ställning i samhället och aktivt arbetar för jämställdhet mellan kvinnor och män. 3 § Bidrag lämnas i sänder i mån av tillgång på medel. Ett bidragsår avser det statliga budgetåret. Förordning (1995:673). 4 § Statsbidrag lämnas till kvinnoorganisationer som uppfyller de villkor som anges i 5–7 §§. 5 § Varje enskild person som delar kvinnoorganisationens grundvärde- ringar och mål samt godtar dess stadgar skall kunna ansluta sig till organi- sationen. 6 § skall ha fler än 1 500 medlemmar. Flertalet av medlemmarna skall vara kvinnor. Med medlem förstås i denna förordning den som under det närmast föregående budgetåret var ansluten till en lokalavdelning inom organisa- tionen och som därvid har haft stadgeenliga möjligheter att påverka orga- nisationens verksamhet, och uppbyggnad. För att räknas som medlem krävs dessutom att hon eller han har fyllt eller under kalenderåret fyller och har erlagt stadgeenlig medlemsavgift till organisationen för det Förordning om statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet verksamhetsår som upphörde under det närmast föregående budgetåret. Förordning (1987:1053). 7 § skall ha lokalavdelningar i minst hälften av landets landstingskommuner. Med landstingskommun jämställs härvid kommun som inte ingår i landstingskommun. Med lokalavdelning förstås i denna förordning sådan avdelning av en kvinnoorganisation för vilken gäller att medlemmarna och organ, som ut- ses av medlemmarna, beslutar om avdelningens verksamhet. För att räknas som lokalavdelning krävs dessutom att avdelningen har genomfört minst tio sammankomster under det verksamhetsår som upphörde under det närmast föregående budgetåret. För invandrarkvinnors organisationer kan i särskilda fall medges undantag från kravet att organisationen skall ha lokalavdelningar i minst hälften av landets landstingskommuner. Förordning (1987:1053). 8 § När antalet medlemmar och lokalavdelningar i en kvinnoorganisation skall bestämmas, skall hänsyn tas till förhållandena den dag då organisationens verksamhetsår upphörde under det närmast föregående budgetåret. Förordning (1987:1053).