sou · GSB347 · 2005-01-01 00:00:00 — 3.Styrelser och ledningar i börsnoterade företag gynnar sig själva på aktieägarnas bekostnad (). 4.Styrelser och ledningar i börsnoterade företag har haft dålig kontroll på verksamheten (). 5.Många företagsledare har misskött företagen (). 6.Styrelser och ledningar i börsnoterade företag rekryteras från en alltför liten grupp (). 7.Företagsledare har framträtt med otydliga budskap (). 8.Företagen har minskat antalet anställda (). 9.Aktiekurserna har sjunkit (). 10.Styrelser och ledningar i företagen har lämnat felaktig redovis- ning (). Det är alltså ersättningarna till företagsledarna samt styrelsernas och företagsledningarnas skötsel av bolagen som dominerar som förklaring till det minskade förtroendet. När det gäller ersättning- arna nyanseras bilden när frågan formuleras Är det bra eller dåligt att företagsledningar har rörlig lön som ökar när företaget går bra och minskar när företaget går dåligt? Då svarar av alla tillfrågade att det är bra och att det är dåligt. I den tidigare refererade rapporten från finns också en analys av tänkbara orsakssamband mellan förtroendet för stor- företagen och vissa andra faktorer. En sådan faktor är medias uppmärksamhet för företagens verk- samhet. har studerat om det finns några klara samband mellan olika grader av mediaexponering och företagsför- troendet. Om mediabevakningen i sig påverkar förtroendet kan de personer som tittar mycket på tv, lyssnar mycket på radio, läser mycket tidningar etc. antas ha påverkats mer i sitt förtroende än de som är lågkonsumenter av mediarapportering. Resultatet är i denna del entydigt. Graden av medieexponering kan inte påvisas ha något samband med förtroendet för storföretagen. I rapporten dras slut- satsen att de händelser som fått människor att tappa förtroendet måste vara så viktiga och/eller uppseendeväckande att de nått ut även till människor med låg exponering för medienyheter. Detta tyder, enligt rapportförfattarna, på att det är företagens eget hand- lande och inte hur media har framställt händelserna som gett utslag i förtroendemätningen. Däremot fann man ett visst samband mel- lan volymen av negativ mediebevakning (det årliga antalet negativa omnämnanden av näringslivet eller näringslivsföreträdare i SVT:s nyhetsprogram ) och förtroendet för storföretagen. Ett liknande svagt samband fanns med opinionsklimatet i den politiska debatten. Vidare studerades sambandet mellan fyra ekonomiska indikato- rer (ett svenskt aktiebörsindex, den årliga BNP-tillväxten, antalet konkurser och den öppna arbetslösheten) och förtroendet för storföretagen. Resultaten visade inga starka samband. Ett svagt samband kunde dock spåras mellan BNP-tillväxt och förtroendet för storföretagen. En faktor som enligt rapporten är klart kopplad till människors förtroende för storföretagen är åsikterna om företagsledarnas löner. I SOM-undersökningen 2002 ställdes frågan om svenska företagsledare är väl värda sina löner. Svaret blev ett tydligt nej. Den negativa synen på företagsledarnas ersättningsnivåer är i huvudsak densamma i alla sociala och politiska grupper som under- sökningsresultaten kan brytas ned på. Som tidigare nämnts (se kapitel 1) har vi genomfört ett antal inter- vjuer med ledande företrädare för näringslivet och vissa andra initi- erade bedömare om förtroendet för näringslivet. De framförda åsikterna spänner över ett brett fält och de intervjuade har haft olika infallsvinklar på frågeställningarna. De uppfattningar om de övergripande förtroendefrågorna som kom fram i dessa intervjuer kan sammanfattas på följande sätt. Man anser att den bild av en generell förtroendekris för hela näringslivet som tonar fram i den offentliga debatten är alltför onyanserad. Det har inträffat vissa förtroendeskadliga händelser i ett begränsat antal bolag, men det stora flertalet företag och före- tagsledare har skött sig väl. De förtroendeskadliga företeelserna har inträffat främst på de högsta nivåerna i stora företag och inom finansmarknaden. Vissa personer i ledande ställning har gjort saker som inte accepteras av allmänheten, och detta har skapat en förtro- endeklyfta. Några intervjuade menar att problemen kanske var lika stora eller större förr, men att det då var mindre känt vad som hände inom storföretagen. Med bättre ekonomi, bättre utbildning och ökad frimodighet är människor nu mer krävande och mer kritiska. När kraven och förväntningarna inte uppfylls skadas för- troendet. När det gäller vilka företeelser som varit mest förtroendeskadliga nämns även i dessa intervjuer utmanande höga ersättningar och fel- aktigt konstruerade incitamentsprogram. orsaker till detta pekas på svaga ägare och styrelser. Man framhåller också börsnedgången som en förstärkande faktor. Allmänheten accepterar att börsnedgången påverkar avkastningen på aktiespa- randet negativt, men inte att höga löner och bonusar betalas ut till de högsta cheferna. påpekar man att goda insatser från en VD för ett företag i kris kanske motiverar en högre ersättning än när allt går bra på grund av goda yttre omständig- heter. Man anser att ren brottslighet är ovanlig men att bristande tillsyn och brottsbekämpning från berörda myndigheter ger felaktiga signaler från statsmakterna. Om lagbrott inte snabbt beivras kan allmänheten få intrycket att statsmakterna inte ser så allvarligt på företeelser som bokföringsbrott, kartellbildning, insiderbrott etc. Detta kan i sin tur leda till en uppluckring av det allmänna rätts- medvetandet i fråga om sådana och liknande företeelser. När det gäller karteller påpekas att förekomsten av sådana kan förklaras med att konkurrenslagarna har ändrats men att gamla invanda mönster inte har förändrats i samma utsträckning. fanns en informell samverkanskultur, där sådana företeelser som är olagliga uppfattades som naturliga inslag i affärsverksamheten. Man är dock tydlig i sitt omdöme att dessa företeelser numera är oacceptabla och måste beivras med kraft. I fråga om åtgärder för att komma till rätta med förtroende- problemen framhåller man ökad öppenhet och mer information som viktiga. Detta är en förutsättning för att marknadsekonomins självreglerande krafter skall kunna verka. Man varnar också för att okritiskt överföra nya regler från till , eftersom för- hållandena bl.a. när det gäller formerna för bolagsstyrning är olika i de båda länderna. 4 Analys och överväganden I detta kapitel redovisar vi vår analys och tolkning av den utveck- ling som beskrivits i kapitel 3 och presenterar de överväganden som legat till grund för vårt val av områden för fördjupad analys och förslag till åtgärder. 4.1Kris i förtroendefrågan? Näringslivet verkar inom det marknadsekonomiska systemet och måste arbeta på de villkor som gäller där. Det innebär att värde- skapande sker genom kommersiell exploatering av nyttigheter under ständig tävlan mellan olika aktörer, där de livskraftiga växer sig starkare och de svaga slås ut. Utvecklingen går framåt genom att nya idéer prövas, jämviktslägen rubbas, gränser testas osv. Mellan företagen råder ofta hård konkurrens på marknaderna både för olika produktionsfaktorer som kapital, arbetskraft, teknologi m.m. och för resultatet av produktionen i form av varor och tjänster. Det är en krävande och turbulent miljö, där värde skapas genom ständig förändring och omprövning av det befintliga i konkurrens på allt- mer globaliserade marknader. De företag som har framgång i denna miljö skapar värde som inte bara ger deras ägare en god avkastning på det investerade kapitalet utan också bidrar till hela samhällets materiella välfärd. Men de egenskaper och krafter som leder till framgång på mark- naden kan inom sig också bära fröet till överdrifter och icke önsk- värda beteenden. Strävan mot marknadsdominans kan ta sig former som strider mot rådande värderingar, och prövandet av gränser kan leda till att formella och informella regler överträds. Det är viktigt att slå fast att företagen verkar inom ramen för det omgivande samhället, på de villkor för företagande som samhället ställt upp, och att de inte i längden kan avvika från de skrivna och oskrivna lagar, normer och värderingar som råder i detta samhälle. Det är därför nödvändigt, för att inte det marknadsekonomiska systemets i grunden positiva egenskaper skall komma i vanrykte, att med kraft och tydlighet reagera mot beteenden som i grunden strider mot gällande normer eller på andra sätt är destruktiva för bilden av näringslivet i allmänhetens ögon. Å andra sidan får inte enstaka överträdelser eller begränsade avvikelser leda till felaktigt generali- serande kritik eller svepande åtgärder som riskerar att försvaga näringslivets välståndsskapande krafter. Den bild av förtroendet för det svenska näringslivet som framtonar i kapitel 3 är inte entydig. Å ena sidan finns ingen grund för något påstående att det skulle finnas en bred och generell förtroendekris för näringslivet. Tvärtom finns det tecken som tyder på att den stora sektorn av mindre och medelstora företag åtnjuter ett relativt högt förtroende hos allmänheten. Däremot visar bilden av förtroendet för storföretagen oroande drag. Utvecklingen har enligt undersökningar som redovisas i kapitel 3 haft en negativ trend under den med en särskilt stark nedgång åren 2000–2002. Vid en jämförelse med andra samhällsinstitutioner och grupper ligger storföretagen nu på en mycket låg nivå. Likväl ligger förtroendet för att storföretagen verkar för samhällets bästa i högre än i flertalet andra länder. Om det är ett uttryck för att förtroendet har försämrats ännu mer i andra länder eller om det finns ett varaktigt högre för- troende för storföretagen i än på andra håll har vi inte underlag för att bedöma. Vidare pekar undersökningarna på betydande förtroendeproblem för delar av den finansiella sektorn. Aktieförvaltare och börs- mäklare ligger i mätningar lågt på förtroendeskalan. Bankerna har ökat sitt förtroende hos allmän- heten från det bottenläge som rådde efter bankkrisen . De har dock långt kvar till det höga förtroende för sektorn som fanns . Därutöver finns för- troendeproblem som inte är riktade mot vissa sektorer eller branscher utan avser vissa beteenden som förekommer i många sektorer i näringslivet. Ekonomisk brottslighet, olagliga kartell- bildningar samt allmänt bristande etik kan inräknas i denna kate- gori. När frågorna om förtroende ställs till olika grupper inom befolkningen framträder inga betydande skillnader. Förändringarna av attityder, verklighetsbeskrivningar och åsikter i förtroende- frågorna tycks inte variera särskilt mycket mellan olika åldersgrup- per, olika socio-ekonomiska grupper eller olika yrkesgrupper. Vi konstaterar alltså att någon generell förtroendekris för det svenska näringslivet inte kan anses föreligga. Tvärtom förefaller förtroendet för att näringslivet verkar för hela samhällets bästa vara högre än i många andra länder. Däremot har det förekommit ett bety- dande antal förtroendeskadliga företeelser inom delar av det svenska näringslivet. Dessa har väckt stor uppmärksamhet i mass- media och lett till en offentlig debatt med i många fall berättigade kritiska förtecken. Detta har i sin tur lett till betydande förtro- endeproblem för vissa grupper inom näringslivet. Främst gäller det högre befattningshavare i större börsnoterade företag samt delar av den finansiella sektorn. Även om de flesta företagen också inom dessa grupper inte berörs av de kritiserade företeelserna drabbas de alla av det försämrade förtroendet. De stora företagen dominerar också nyhetsrapporteringen och den offentliga debatten på ett sätt som leder till att bristande förtroende för dem lätt sprider sig även till andra delar av näringslivet. Mot denna bakgrund finner vi att de förtroendeproblem som finns för delar av det svenska näringslivet är av sådan omfattning att de måste tas på stort allvar. Det finns därför skäl att vidta åtgärder såväl från statsmakternas sida som inom självregleringens ram med syfte att stödja näringslivet i dess arbete med att stärka förtroendet. Några av de mest framträdande förtroendeskadliga företeelserna är enligt vår mening följande: Höga ersättningsnivåer och olämpligt konstruerade ersättningssystem för ledande befattningshavare. Felaktig eller missvisande ekonomisk information. Otillbörligt utnyttjande av informationsöverläge eller stark marknadsställning. Oklara roll- och ansvarsgränser. Svagt underbyggda strategier, dåliga affärsbeslut. Ett genomgående tema i en stor del av den kritik som riktats mot näringslivet är de i mångas ögon orimliga ersättningsnivåer och olämpligt konstruerade ersättningssystem som förekommit. Listan över de viktigaste orsakerna till minskat förtroendet för närings- livet, enligt den undersökning av TNS Gallup som redovisas i kapitel 3, toppas av uttryck som många företagsledare har fått för stora löneökningar och bonusar, en del företagsledare har fått ökad lön och bonus när företaget gått med förlust och styrelser och företagsledningar i börsnoterade företag gynnar sig själva på aktieägarnas bekostnad. Liknande synpunkter återkommer i det s.k. Rådslaget liksom i flera av de intervjuer med företrädare för näringslivet som gjorts. Det är uppenbart att det finns en utbredd uppfattning, både bland allmänheten och inom näringslivet, att ersättningssystemen ofta har varit otillfredsställande och att detta utgör en viktig del av förklaringen till det försämrade förtroendet för delar av näringslivet. Att det också finns en saklig grund för denna uppfattning stöds av den undersökning av ersättnings- systemen i svenska börsbolag som vi redogjort för. Det kan visserligen hävdas att det i allmänhet inte rör sig om direkta fel- aktigheter eller oegentligheter. Ersättningarna har i flertalet fall fastställts i enlighet med gällande beslutsordning. Det kan enligt vår mening dock konstateras att man i alltför många fall inte hållit det respektavstånd till det otillåtna eller orimliga som man kan förvänta sig av befattningshavare på hög nivå i näringslivet. Vi har noterat problem i främst tre avseenden när det gäller ersättningarna: Snabb och kraftig nivåhöjning Under bubbelåren ökade ersättningarna till storföretagens ledare mycket snabbare än den allmänna löne- nivån i samhället. Som exempel kan nämnas att medan den genomsnittliga industriarbetarlönen –ökade och börskurserna gick ned ökade medianersättningen (fast lön och bonus) för de verkställande direktörerna i de 20 största noterade aktie- bolagen . Konstruktioner med svag koppling till prestation och/eller som är svåra att överblicka Många bonus- och optionsprogram har utformats utan tillräck- lig anknytning till den belönade personens faktiska arbets- resultat. Särskilt strax fick många program mycket höga utfall som följd av externa för- hållanden som företagsledningarna inte hade något större inflytande på. Det förekommer också att större delen av den totala ersättningen utfaller efter avgång eller pensionering, vilket innebär en tidsmässigt svag koppling mellan insats och belöning. I de fall pensionen är förmånsbestämd innebär det dessutom att den totala kostnaden för företaget inte kan fast- ställas. Det finns en tradition av slutenhet när det gäller ersättningar inom näringslivet. Detta är nu på väg att ändras, men som här analyseras var så fortfarande i hög grad fallet. Vidare har många bonus- och optionsprogram, även om de formellt varit öppet tillgängliga, varit svåra att överblicka och bedöma konsekvenserna av. När sedan omfattningen av vissa ersättningar och konstruktionen av incitamentsprogram kom- mit har detta lett till kraftigt sänkt förtroende, inte bara för de berörda aktörerna utan även för en bredare krets av större företag och högre befattningshavare i näringslivet. 4.2.2 Felaktig eller missvisande ekonomisk information Ett gemensamt drag i många av de mest uppmärksammade före- tagsskandalerna utomlands är att man manipulerat den ekonomiska informationen och redovisningen i syfte att ge omgivningen bilden av ett starkare företag med högre lönsamhet än vad som varit fallet i verkligheten. Syftet med detta har varit att nå ekonomiska för- delar, antingen för personlig eller för företagets räkning. I flera fall har den felaktiga ekonomiska informationen passerat utan att företagets revisorer har ingripit. och WorldCom i , i , i och i är sådana exempel. I har denna typ av förtroendeskadliga företeelser inte förekommit i någon stor utsträckning, men även här har exempel funnits. Den pågående rättegången i Prosolviafallet gäller bl.a. påstådda manipulationer i redovisningen. Ekonomisk information kan dock vara vilseledande utan att man formellt behöver ha brutit mot några formella regler. Gamla regler täcker inte alltid in nya förhållanden. Om det visar sig att den lämnade informationen inte ger en rättvisande bild av ett företags ekono- miska ställning skadar detta förtroendet även om alla formella regler är uppfyllda. 4.2.3Otillbörligt utnyttjande av informationsöverläge eller stark marknadsställning Till denna kategori av förtroendeskadliga företeelser kan man i första hand räkna de kartellbildningar inom bl.a. bygg- och anlägg- ningsområdet samt petroleumbranschen som väckt uppmärk- samhet samt insiderbrotten inom finans- sektorn. Vidare finns en rad andra företeelser av detta slag inom den finansiella sektorn. Som exempel kan nämnas försäkringsspa- rarnas informationsunderläge i förhållande till livbolagen och bristande information till privatpersoner i samband med försäljning av komplicerade finansiella produkter.1 Händelser av det slaget har inte var för sig lett till några stora skandaler, men enligt vår mening har de sammantaget, och förstärkta av börsnedgången, starkt 1 Anekdotiska beskrivningar av fall där privatpersoner lockats att placera i former som de inte insett konsekvenserna av ges av , (2002 resp. 2004) Ruinmakarna resp. Ruinmakarna 2. bidragit till det försämrade förtroendet för delar av den finansiella sektorn. 4.2.4 Oklara roll- och ansvarsgränser En viktig förutsättning för förtroende är att man kan lita på att personer i ledande funktioner inte företräder skilda intressen. Detta gäller såväl internt mellan olika funktioner inom ett företag som i relationerna mellan olika företag liksom mellan ett företag och dess ägare, kunder, myndigheter etc. Vi har noterat att det finns en sammanblandning av roller och därigenom inbyggda risker för intressemotsättningar på flera områden inom närings- livet. Som exempel kan nämnas: Ledamöter i bolagsstyrelser med flera styrelseuppdrag som kan stå i konflikt med varandra. Motstridiga intressen i vissa frågor mellan styrelse och bolagsledning, t.ex. om VD även är styrelseledamot. Revisionsbolag som har både rådgivnings- och revisionsupp- drag för samma kund. Aktiemäklare och placeringsrådgivare hos banker som uppträ- der som opartiska rådgivare men som i verkligheten har till uppgift att sälja en viss tjänst. Sammanblandning av analys, mäkleri och företagsfinansiering (corporate finance) inom finansiella företag. Försäkringsmäklare som ger intryck av att vara opartiska men har ekonomiska incitament att sälja ett visst företags produkter. Sammanblandning av affärsrörelse och myndighetsuppgifter inom statlig verksamhet. 4.2.5 Svagt underbyggda strategier, dåliga affärsbeslut Företagens grundläggande uppgift är att driva sin verksamhet lön- samt. ger god avkastning till ägarna, ger trygg sysselsättning för sina anställda och bidrar till välståndet i samhäl- let. Om inte företagen fyller denna grundläggande uppgift kommer förtroendet från omvärlden att svikta. Strategier som misslyckas och affärsbeslut som leder till förluster kan därför sägas vara för- troendeskadliga, särskilt för de stora, börsnoterade företagen med ett spritt ägande. Självfallet är det alltid enkelt att i efterhand avgöra vad som är bra och dåliga affärsbeslut. Man bör därför vara försiktig med kritik med facit i hand och alltid sätta in besluten i det sammanhang och den tid då de fattades. Även med hänsyn här- till framstår det dock som rimligt att ifrågasätta en del företags age- rande under framförallt den senare delen av . Gränsdragningen mellan vad som är förtroendeskadliga företeelser och vad som är bakomliggande orsaker är inte knivskarp. Man kan i flera fall finna kedjor av orsak/verkan-samband innan man når fram till de slutliga konsekvenserna, och samma bakomliggande orsak kan ligga till grund för flera av de förtroendeskadliga företeelser som kunnat observeras. Vid en samlad bedömning framstår dock bl.a. följande faktorer som viktiga drivkrafter bakom de förtro- endeproblem som funnits: Den långa börsuppgången som kulminerade i en extrem börsbubbla 1997–2002. Bristande personlig etik hos vissa befattningshavare i närings- livet. Svag bolagsstyrning i företag av stort allmänintresse. En överhettad investmentbankskultur inom delar av finans- sektorn. Västvärlden upplevde den längsta och krafti- gaste börsuppgången , följd av en kraftig börsnedgång närmast . I var utvecklingen särskilt dramatisk, bl.a. beroende på kraftigt ned- pressade aktiekurser och att den s.k. IT- boomen fick särskilt starkt genomslag på den svenska aktiebörsen. Denna utveckling har enligt vår mening både direkt och indirekt varit en avgörande drivkraft bakom flera av de förtroendeskadliga företeelser som förekommit. Den direkta påverkan skedde bl.a. genom att allmänhetens sparande i aktiefonder, pensionsförsäkringar och direkt i aktier under börsuppgången expanderade kraftigt under högt uppdrivna avkastningsförväntningar. åsidosattes ofta vad som tidi- gare setts som normala riskbedömningar. Ett stort antal företag börsintroducerades med högt prissatta aktier, och förväntningarna om fortsatt uppgång av aktiekurserna blev alltmer uppdrivna. Under de sista årens extrema boom tappade värderingarna i vissa fall helt kontakt med verkligheten och även förhållandevis små företag i tidiga utvecklingsskeden kunde värderas högre än stora, väletablerade industrikoncerner. Följden blev att många männi- skor fick uppfattningen att de gjort stora vinster och att deras sparkapital och pensioner ökat kraftigt i värde. När börsnedgången till slut kom blev besvikelsen desto större. Detta ledde till ett starkt försämrat förtroende för styrelser och företagsledningar som lett de företag man förlorat pengar på och för aktieanalytiker och kapitalförvaltare som uppfattats som professionella och objektiva placeringsrådgivare. Även indirekt har börsbubblan haft en starkt negativ påverkan på förtroendet. Andra förtroendeskadliga företeelser, bl.a. nivåerna på och formerna för ersättningar till ledande näringslivsföreträdare, kunde i viss mån tolereras så länge börsuppgången fortsatte och sparkapitalet och pensionstillgångarna växte. När börsnedgången kom märkte man snabbt att det egna sparkapitalet minskade i värde, men någon minskning av ersättningarna till företagsledning- arna kunde inte noteras Tvärtom visade det sig att många bonus- system genom sin konstruktion under börsuppgången hade resulterat i ersättningsnivåer som i breda kretsar, även inom näringslivet, uppfattas som orimliga. 4.3.2 Bristande personlig etik Ytterst är det beslut av individer som ligger bakom de företeelser som här beskrivits som förtroendeskadliga Dessa beslut har varit påverkade av att den miljö som de har fattas i stundom kan präglas av synsätt och värderingar som skiljer sig från en bred allmänhets. Ansvaret för besluten ligger dock slutligen hos de enskilda beslutsfattarna. I många fall har det varit brister i den personliga etiken som lett till de förtroendeskadliga företeelserna. I fråga om ekonomisk brottslighet är det uppenbart att så är fallet. Men även i andra fall skulle sannolikt en tydligare inre kompass hos ledande beslutsfattare, i kombination med större öppenhet för omvärldens värderingar, ha lett till att många av det beteenden som av omvärlden uppfattats som olämpliga, hade undvikits. Flera av de förtroendeskadliga företeelser som identifierats ovan har sin grund i bristande kontroll och svag styrning av främst vissa större, publika bolag.