sou · GSB359 · 2005-01-01 00:00:00 — Betänkande av Utredningen statligt stöd för kvinnors organisering SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Regeringen beslutade att bemyndiga statsrådet att tillkalla en särskild utredare för att göra en analys och utvärdering av det statliga bidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet samt föreslå förändringar för att anpassa bidraget till hur samhället och kvinnoorganisationerna har utveck- lats sedan bidraget inrättades. Utredaren skall analysera stödet ur ett folkrörelseperspektiv och utvärdera vilken betydelse stödet har för kvinnors vilja och möjlig- heter till egen organisering och de demokratiska förtjänsterna av detta. Utredaren skall även undersöka vilka krav avseende jämställdhet som ställs generellt på folkrörelser och föreningar för att de skall få statliga bidrag. Utredaren har tagit sig namnet Kvinnors organisering – utred- ningen statligt stöd för kvinnors organisering. Med stöd av bemyndigandet förordnades fr.o.m. konsult som särskild utredare. förordnades professor , departe- mentssekreterare och departementsråd som sakkunniga i utredningen. förordnades integrationsutredare , universitetslektor , doktorand , direktör , professor och docent som experter i utredningen. entledigades och ämnesråd förordnades som sakkunnig. Till sekreterare förordnades . förordnades kansliråd som sek- reterare. Utredningen statligt stöd för kvinnors organisering överlämnar härmed betänkandet Kvinnors organisering (SOU 2004:59). Utred- ningens uppdrag är härmed slutfört. Kvinnors organisering som demokratisk kraft................. Det civila samhället.................................................................. 2.2.1 Begreppen civilt samhälle och ideell sektor ................ 2.2.2 Ideella organisationer och folkrörelser........................ 2.2.4 Kvinnorörelsen är en social rörelse.............................. 2.2.5 Behöver organisationerna sina medlemmar?............... Dagens kvinnorörelse – en överblick...................................... 2.3.2 Kvinnorörelsen har varit pådrivande ........................... 2.3.3 Den nya kvinnorörelsens utveckling ........................... Kategorier av kvinnors organisering....................................... Vikten av kvinnors egen organisering..................................... 2.5.1 Kvinnors organisering med tre betydelser .................. Organiseringen i sig...................................................... Makt, politik, förändring.............................................. Nya former för kvinnors organisering............................. Demokrati- och folkrörelsepolitik.......................................... 3.2.1 Behov och villkor i fokus.............................................. 3.2.2 Alternativa sätt att organisera sig................................. Tradition och förnyelse i det civila samhället......................... 3.3.1 Organisationernas utveckling i civilsamhället............. 3.3.2 Former och lösningar i marginalen.............................. 3.3.3 Illustration av det civila samhällets utveckling............ Alternativa former för kvinnors organisering ........................ Folkrörelserna och nätverkskulturen........................... Kontaktnät och nätverk................................................ 3.4.4 Privata och offentliga nätverk ...................................... 3.4.5 Tillfälliga och permanenta nätverk............................... 3.4.6 Förelagda och utvecklade nätverk................................ Kvinnors samarbete i paraplyorganisationer .......................... Kartläggning av paraplyorganisationer ...................... Kvinnors organisering på lokal nivå...................................... 3.6.1 En studie om kvinnlig organisering utifrån tre 3.6.5 Studiens slutsatser om kvinnors organisering........... Statliga bidrag till ideella organisationer ..................... Statliga utredningar om stöd till ideella organisationer ....... 4.2.1 Ökad styrning av folkrörelserna ................................ 4.2.2 Resultatstyrning av bidragen till ideella Idétraditioner och tankemodeller ......................................... Två förvaltningspolitiska traditioner......................... Undersökning om bidrag till ideella organisationer ............ 4.4.1 Kartläggning av statliga bidrag................................... Fördelningen av de statliga bidragen .................................... 4.5.1 Olika bidrag olika jämförelser ................................... 4.5.2 Motiv och redovisad statistik för bidragstyperna..... 4.6.1 Jämförelser mellan kvinnoorganisationer och 4.6.2 Redovisning av könsuppdelad statistik ..................... Statligt stöd till kvinnoorganisationer.......................... Det nuvarande statsbidraget.................................................. 5.2.1 Det statliga stödets tillkomst..................................... 5.2.2 Utvärdering av stödet till kvinnoorganisationerna... 5.2.3 Ny utredning om statligt stöd till 5.2.4 Det nuvarande stödets utformning och 5.2.5 Grundbidrag och rörligt bidrag ................................. Ansökan om bidrag .................................................... Fördelningen av statsbidraget till 5.3.1 Organisationer, medlemmar och stöd....................... 5.3.2 Olika kategorier av kvinnoorganisationer som får 5.3.3 Fördelningen av statsbidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet......... 5.3.4 Slutsatser om 2003 års stöd till 5.4 Kvinnoorganisationer som har förlorat sitt statliga stöd.....184 5.4.1 Anledningar till att stödet förlorades 5.4.2 Organisationernas verksamhet .......................... 5.5Kartläggning av kvinnoorganisationer som inte får 5.5.1 Enkät till kvinnoorganisationerna om nya former.... 5.5.2 Kvinnoorganisationernas karaktär i genomförd Lokaliseringen av kvinnoorganisationerna................ 5.5.5 Kvinnoorganisationernas synpunkter på det Samarbete i paraplyorganisationer och stiftelser.................. Samarbete mellan kvinnoorganisationer.................... Redovisning av paraplyorganisationer ....................... Redovisning av stiftelser............................................. Stöd till kvinnoorganisationernas internationella arbete ..... 5.7.2 Internationellt stöd till kvinnoorganisationer........... 5.7.3 Stöd till kvinnors organisering i de nordiska Kvinnoorganisationer bildade på etnisk grund..................... 5.8.2 Nya modeller för kvinnoorganisering?...................... 5.8.3 Hinder för kvinnors organisering .............................. 5.8.4 Kartläggning av kvinnors organisering och inflytande i riksorganisationer bildade på etnisk 5.8.5 Enkät om kvinnoorganisationer bildade på etnisk 5.8.6 Seminarium om kvinnors organisering bildad på Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv .................. Jämställdhetspolitikens framväxt och utveckling................. Översyn av jämställdhetspolitiken ............................ 6.3 Jämställdhetspolitiken och folkrörelserna............................ Jämställdheten i föreningslivet................................... 6.3.2 Vem gör vad i folkrörelserna?.................................... Idrotten och jämställdheten....................................... 6.3.4 Traditioner med manliga normer............................... 6.3.5 Könsneutralt tänkande osynliggör kön..................... 6.4 Om kvinnor och män i civilsamhället................................... 6.4.1 Civilsamhället ur ett genusperspektiv ....................... 6.4.2 Frivilliga insatser som resurs för makt och 6.4.3 Frivilliga insatser som socialt kapital......................... 6.4.4 Frivilligsektorn som serviceproducent av 6.4.6 Resursstarka män – och ännu starkare kvinnor? 6.4.7 Nätverk och det sociala kapitalets könsmönster ...... Civilsamhället som kvinnofälla .............................. 6.5Jämställdhetskrav och redovisning vid statlig bidragsgivning till ideella organisationer .............................. Genomförandet av undersökningen.......................... 6.5.3Bidragsgivare som uppger att krav, redovisning eller bedömning sker utifrån ett 6.5.4Redovisning av bidragsgivare som uppger att det inte finns krav, redovisning eller bedömning utifrån ett jämställdhetsperspektiv ............................ 6.6 Lokal och regional bidragsgivning ur ett 6.6.1 Jämställdhetsarbete i den kommunala 6.6.2 Landstingens arbete kring jämställdhet i bidragfördelning för ideella organisationer............... 6.6.3 Sammanfattning av undersökningarna ...................... 6.7 Utredarens slutsatser ............................................................. Utredarens överväganden och förslag Förslag om nytt statsbidrag för kvinnors organisering.... Det nya statsbidragets syfte................................................... Formen för det nya statsbidraget.......................................... 7.2.2 Principer för statens bidragsgivning .......................... Mottagare av statsbidrag för kvinnors organisering ............ 7.3.1 Kvinnors organisering i nätverk................................. 7.3.2 Offentliga nätverk som alternativ.............................. 7.3.3 Kvinnoorganisationer inom en annan Förslag om stöd till de politiska kvinnoorganisationerna ... Villkor för organisationsbidrag .................................. 7.4.2 Bedriva sådan verksamhet som tillgodoser syftet Enskilt anslutna medlemmar ...................................... 7.4.4 Medlemsantalet ses inte som det primära.................. Demokratiskt uppbyggd organisation....................... 7.4.6 Lokal och regional förankring.................................... 7.4.7 Bedrivit verksamhet ........................................ Extra organisationsstöd för internationella kontakter......... Villkor för etableringsbidrag ................................................. Villkor för verksamhetsbidrag............................................... Ekonomiska konsekvenser av utredarens förslag................. 7.8.1 Nivån på det nya statsbidraget ................................... 7.8.2 Beräkning av behovet av stöd för kvinnors 7.8.3 Beräkning av stödet till de politiska Förslag om handläggning av det nya statsbidraget........ Den nuvarande handläggningen av stödet ............................ förslag om handläggning av stödet.............. 8.2Överföring av handläggningen av statsbidraget till annan 8.3 Handläggning av en delegation inom .......... 8.3.1 Nuvarande bidragsgivning inom ...... 8.3.2 Utredarens bedömningar om handläggning.............. 8.4 Handläggning vid en nybildad jämställdhetsmyndighet ..... Handlingsplan för jämställdhetspolitiken................. Myndighetsstyrning och jämställdhetsperspektiv.... 8.4.3 förslag om inrättande av en 8.4.4 Utredarens bedömning om en 8.5Handläggning vid en ny nämnd gällande fördelning av statsbidrag för kvinnors organisering ................................... 8.5.1 I avvaktan på inrättandet av en 8.5.2 Självständig ställning och särskild 8.5.3 Exempel på andra nämndmyndigheter...................... 8.5.4 perspektiv på kvinnors organisering ................ 8.5.5 Uppföljning och utvärdering av statsbidraget .......... Beräknade administrativa kostnader för nämnd .................. Förslag till krav om jämställdhet på det statliga stödet 9.1Villkor om jämställdhetsperspektiv i förordningar och 9.1.1 Strategi för jämställdhetspolitiken............................. 9.1.2 Krav på jämställdhet saknas i 9.1.3 Krav på ett jämställdhetsperspektiv i förordningar och regleringsbrev ................................ 9.2 Krav på jämställdhet för att få statligt stöd .......................... Förslag om systematisk redovisning av Konsekvenser för jämställdheten i Konsekvenser av utredningens förslag......................... Förslag om finansiering av det nya statsbidraget för 10.1.1 Det nuvarande statsbidraget....................................... 10.1.2 Nivån på det nya statsbidraget ................................... 10.1.3 Tänkbara finansieringskällor ...................................... Förslag om andel av överskottet från AB ....... Överväganden om stöd till kvinnoorganisationerna inom de politiska partierna .................................................... Överväganden om andra finansieringskällor ........................ 10.4.2 Medel för jämställdhetsprojekt .................................. 10.4.3 Stödet till biståndsverksamhet ................................... 10.4.4 Bidragsandel av stödet till frivilliga Ekonomiska konsekvenser av förslaget om nämnd ............. Prövning av det offentliga åtagandet..................................... Konsekvenser för jämställdhet .............................................. Konsekvenser för att nå de integrationspolitiska målen...... Bilaga 3 Exempel ........på kvinnors organisering Kap. 1 Utredarens uppdrag Utredaren skall enligt direktiven göra en analys och utvärdering av det statliga bidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksam- het. Utredaren skall föreslå förändringar för att anpassa bidraget till hur samhället och kvinnoorganisationerna har utvecklats sedan bidraget inrättades. Utredaren skall analysera stödet ur ett folkrörelseperspektiv och utvärdera vilken betydelse stödet har för kvinnors vilja och möjlig- heter till egen organisering och de demokratiska förtjänsterna av detta. Utredaren skall även undersöka vilka krav som generellt ställs på folkrörelser och föreningar för att de skall få statliga bidrag. Kap. 2 Kvinnors organisering som demokratisk kraft När det gäller analysen av stödet till kvinnoorganisationerna ur ett folkrörelseperspektiv och utvärdering av vilken betydelse stödet har för kvinnors vilja och möjligheter till egen organisering och de demokratiska förtjänsterna av detta, behandlas detta i flera kapitel. Framför allt behandlas detta i andra kapitlet om kvinnors orga- nisering som demokratisk kraft. I detta kapitel definieras inledningsvis olika begrepp som kom- mer att användas i de följande kapitlen. Det gäller begrepp som civilt samhälle, ideell sektor, ideella organisationer, folkrörelser, sociala rörelser, kvinnorörelse och kvinnoorganisationer. I detta kapitel redovisas också översiktligt hur kvinnorörelsen växte fram som en del av kampen för demokrati i slutet av 1800- talet. växte det fram en ny typ av kvinno- rörelse som utmanade såväl folkrörelsernas som föreningslivets traditionella organisationsformer. Här ges också en överblick över de olika kategorier av kvinnors organisering som finns inom dagens kvinnorörelse. Kapitlet avslutas med en diskussion om behovet av kvinnors organisering i dagens samhälle. Kap. 3 Nya former för kvinnors organisering Samhällsförändringarna och den utveckling som har skett när det gäller kvinnors sätt att organisera sig, har enligt direktiven gjort det angeläget att utformningen av stödet till kvinnoorganisationerna anpassas till dessa nya förhållanden. Utredaren skall därför överväga förutsättningarna för att bredda basen så att det statliga bidraget även omfattar paraplyorganisatio- ner och nya former för organisering såsom nätverk samt olika mindre kvinnoorganisationer som behöver stöd för att kunna på- verka i samhället och förbättra sin situation. I detta kapitel redovisas inledningsvis regeringens demokrati- och folkrörelsepolitik. Därefter redovisas ett underlag om utveck- lingen av de ideella organisationerna i det civila samhället. Där redovisas bland annat associationer och stiftelser. I ett avsnitt om alternativa former för organisering diskuteras olika aspekter på nätverksbegreppet och nätverkskulturens effekter för folkrörelserna. Där redovisas också hur kvinnor organiserar sig i paraplyorganisationer. Kapitlet avslutas med en redovisning av en studie med exempel om kvinnors organisering på lokal nivå och på Internet. Kap. 4 Statliga bidrag till ideella organisationer Enligt direktiven skall utredaren även jämföra storleken mellan statsbidraget till kvinnoorganisationerna och statliga bidrag till andra typer av organisationer, i förhållande till medlemsantalet i respektive typ av organisation. Inledningsvis i detta kapitel redovisas översiktligt de olika utred- ningar om statliga bidrag till ideella organisationer som har genom- förts . Med utgångspunkt från bland annat dessa utredningar har en forskargrupp vid analyserat vilka tankegångar som har legat till grund för den nu- varande utformningen av statsbidragen till de ideella organisatio- nerna. Deras analysmodell redovisas. Huvuddelen av detta kapitel utgörs av en genomgång från utred- ningens egen kartläggning om fördelningen av statliga bidrag till ideella organisationer. Där redovisas olika typer av bidrag, bidrags- givare och mottagare av bidrag. Bidragsgivarna har besvarat frågan om det medlemsantal som utgör underlag för statsbidragen. De har också svarat på om det finns könsuppdelad statistik utifrån redovis- ningen av statsbidragen. Kap. 5 Statligt stöd till kvinnoorganisationer I detta kapitel redovisas inledningsvis motiven för inrättandet av det statliga stödet till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet samt den utredning som föregick propositionen om att inrätta stödet. Därefter redovisas den nuvarande utformningen och handlägg- ningen av stödet samt den ekonomiska utvecklingen för de kvinno- organisationer som har fått del av stödet. I detta sammanhang redovisas också en utvärdering som bl.a. består av en rapportering av kvinnoorganisationer som har förlorat sitt statliga stöd. Huvuddelen av detta kapitel ägnas emellertid åt den kartläggning som riktar sig till kvinnoorganisationer som inte uppbär statligt stöd. I samband därmed redovisas en enkät där synpunkter på det statliga stödet har inhämtats. Här redovisas också de s.k. paraply- organisationer och stiftelser som har identifierats genom kartlägg- ningen. I syfte att kunna jämföra hur det statliga stödet till kvinno- organisationerna ser ut i de övriga nordiska länderna redovisas en mindre undersökning om detta. Avslutningsvis redovisas ett avsnitt om kvinnoorganisationer som är bildade på etnisk grund. Här redovisas enkätsvar från dessa organisationer samt synpunkter som har inhämtats genom ett sär- skilt seminarium med dessa organisationer. Även en kartläggning redovisas som har genomfört i syfte att få en bild av hur riksorganisationer bildade på etnisk grund bedriver jäm- ställdhetsarbete. Kap. 6 Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv och regeringen har slagit fast att jämställdhet är ett poli- tiskt prioriterat mål och skall genomsyra hela samhället. Mot den bakgrunden skall utredaren enligt direktiven undersöka vilka krav vad gäller jämställdhet som generellt ställs på folkrörelser och föreningar för att de skall få statliga bidrag. Utredaren skall enligt direktiven särskilt kartlägga och jämföra de krav som ställs för att en organisation skall kunna få bidrag. Utifrån slutsatserna i denna analys skall utredaren sedan lämna förslag på hur frågan om krav vad gäller jämställdhet i den statliga bidragsgivningen till folkrörelser och föreningar skall behandlas fortsättningsvis. Inledningsvis i detta kapitel redovisas översiktligt hur jämställd- hetspolitiken växte fram och utvecklades. Därefter diskuteras för- hållandet mellan jämställdhetspolitiken och folkrörelserna. En slut- sats som utredaren kommer fram till är att jämställdhet av många folkrörelser betraktas som en icke-fråga, vilket kan bero på att den könsneutrala hållning som många folkrörelser har innebär att kön har osynliggjorts. Ett avsnitt i detta kapitel behandlar kvinnor och män i civilsam- hället. Där utforskas bestämningsfaktorer för, omfattning av och inriktning på kvinnors och mäns engagemang inom delar av civil- samhället, med fokus på könsrollsmönster. Huvuddelen av detta kapitel behandlar emellertid jämställdhets- krav och redovisning vid statlig bidragsgivning till ideella organisa- tioner. Även den lokala och regionala bidragsgivningen granskas ur ett jämställdhetsperspektiv. Utredarens överväganden och förslag Kap. 7 Förslag om nytt statsbidrag för kvinnors organisering Det nya statsbidragets syfte Utredaren föreslår att det nuvarande statsbidraget till kvinnoorga- nisationernas centrala verksamhet skall ersättas av ett nytt stats- bidrag för kvinnors organisering. Syftet med det nya statsbidraget skall vara att stödja kvinnors organisering i egna sammanslutningar. Bidraget skall också främja kvinnors deltagande i den demokratiska processen samt i samhällslivet och även göra det möjligt att bevaka kvinnors rättigheter och driva kvinnors krav. Formen för det nya statsbidraget Utredarens utgångspunkt har varit att den struktur av statsbidrag som redan finns bör användas i möjligaste mån. Utredaren föreslår därför att statsbidraget till kvinnors organisering skall utgöras av följande delar: –Organisationsbidrag, som utgår till en kvinnoorganisations verk- samhet som helhet och som motiveras av att föreningens verksamhet bedöms som allmänt intresse för hela samhället. –Etableringsbidrag, som utgår till nybildad kvinnoorganisation eller till kvinnonätverk/kvinnokommitté eller motsvarande som ingår i annan ideell organisation, och som önskar etablera sig som en självständig förening. –Verksamhetsbidrag, som utgår till en förening för att den skall utföra vissa prestationer i utbyte mot stödet. Mottagare av statsbidrag till kvinnors organisering Utredaren föreslår att statsbidrag till kvinnors organisering skall kunna ges till en kvinnoorganisation, eller till kvinnonätverk/kvinno- kommitté eller motsvarande inom en ideell förening och som har till uppgift att stärka kvinnors ställning i samhället och som upp- fyller villkoren för statsbidraget. Samarbete mellan olika riksorganisationer bör vara ett ansvar för organisationerna själva. Organisationernas kostnader för samord- ningsinsatser bör inrymmas i det utökade organisationsstödet. Organisationsstöd bör därför inte utgå direkt till paraplyorganisa- tioner. När det gäller stiftelser finns det i juridisk mening inte medlemmar som enskilda personer. Det innebär att en stiftelse inte kan vara sökande för statsbidrag till kvinnors organisering. Utreda- ren anser däremot att staten bör kunna stödja samarbetsorgan och stiftelser genom direkta bidrag i form av verksamhetsbidrag till olika projekt. Stöd till de politiska kvinnoorganisationerna Utredaren föreslår att en del av det allmänna verksamhetsstödet i det statliga partistödet avsätts för att finansiera verksamheten i de politiska partiernas kvinnoförbund eller motsvarande. De poli- tiska kvinnoorganisationerna föreslås därför undantas från orga- nisationsstödet i det nya statsbidraget för kvinnors organisering. Utredarens bedömning är att en anvisning av medel till de poli- tiska kvinnoorganisationerna via partistödet bidrar till att finansi- era höjningen av stödet till kvinnoorganisationerna. Eftersom de politiska kvinnoorganisationerna får stöd på annat sätt, bidrar det till att stödet till de övriga kvinnoorganisationerna kan höjas. Utredaren föreslår att följande villkor skall gälla för att organisa- tionsbidrag skall kunna lämnas. –bedriva sådan verksamhet som tillgodoser syftet med statsbidraget, –ha medlemmar som är enskilt anslutna och som delar organisa- tionens grundvärderingar och mål, –vara demokratiskt uppbyggd, dvs. ha en struktur som möjliggör för medlemmarna att utkräva ansvar, –ha en riksomfattande organisation med lokal eller regional för- ankrad verksamhet eller med ett riksintresse, –ha bedrivit verksamhet under före ansökan om bidrag. Extra organisationsstöd för internationella kontakter