sou · GSB371d2 · 2005-01-01 00:00:00 — En majoritet av föräldrarna är positiva till att deras barn använder Internet, men en femtedel har aldrig pratat med barnen om risker och säkerhet på nätet. Föräldrar anger rädsla för att barnen skall besöka pornografiska webbplatser som det största problemet. 12.2Vad möter barn på Internet? Datorn är ett naturligt hjälpmedel i undervisningen. Om ett skol- barn skall forska exempelvis om sina popidoler är det naturligt att söka informationen på Internet. Förutom information om sin idol kan barnet i samband med sökning få upp pornografiska bilder, erbjudanden att inhandla sexuella hjälpmedel m.m. på sin skärm. Hur påverkas barn av att plötsligt konfronteras med detta? (2003), vetenskaplig koordinator för Clearinghouse on Children, Youth and Media, menar att sex och pornografi är mycket utbrett och lätt att hitta på Internet. saknas det fortfarande forskning om hur barn och ungdomar egentligen påverkas av det de möter på Internet. En del undersökningar av barn och ungdomar som surfar regelbundet har dock gjorts, vilka pekar på att hälften eller ännu fler ofrivilligt har stött på exempelvis porr, våld och främlings- fientlighet på Internet. säger att många barn och ung- domar blir upprörda av detta och att barn och ungdomar påverkas olika av innehåll som man själv aktivt söker upp jämfört med om man ofrivilligt stöter på det. SAFT-undersökningen (2003) visar att av barnen 9– av misstag har kommit in på pornografiska sajter, av dessa önskade att de aldrig hade sett vad de såg. Fjorton procent av föräldrarna tror att deras barn träffat på material med starkt sexuellt innehåll på Internet. Det finns nästan ingen forsk- Internet som risk och möjlighet ning om barns reaktioner när de ofrivilligt stöter på porr, våld, främlingsfientlighet i samband med att de surfar på Internet. Några studier har redovisats, men de talar enbart om att barnen känt obe- hag eller önskar att de inte hade sett vad de sett. Utredningen vill därför framhålla att det behövs mer forskning kring dessa frågor. 12.3 Internet skapar kontakter Internet ger stora möjligheter till kontakt med andra. Lunarstorm – en av de populäraste mötesplatserna på Internet för ungdomar i , hade 1,4 millioner medlemmar (2003). Då besökte minst 350 000 olika medlemmar Lunarstorm . av medlemmarna är i åldern 12–och är upp- kopplade på Lunarstorm i snitt per dag. De skapar sin egen hemsida, ett eget krypin, där de presenterar sig själva, skriver i egna dagböcker och i andras gästböcker, sänder e-post, och chattar2 eller deltar i diskussionsgrupper. Ett skäl till att chatt, men också e-post, blivit så populär bland ungdomar är att det ger en möjlighet att kommunicera utan att man behöver vara sig själv. Anonymiteten är lockande – det går att skapa sin egen personlig- het, välja kön och ålder som man vill. En ytterligare lockelse med chatten ligger i att bli bedömd bara utifrån det som sägs, inte utifrån utseende, kläder eller status i gruppen. Anonymiteten kan ge möjlighet att lufta problem som man inte riktigt vågar ta upp öga mot öga, till exempel sexualitet eller relationer (2002). Det kan vara positivt, men det finns också risker med denna öppna kommunikation. Det går aldrig att lita på att en person är den han utger sig för att vara. Barn kan få kontakt med personer som vill något annat än de själva eller som utger sig för att vara någon annan än de är. När barnen som deltog i SAFT-undersök- ningen fick frågan om någon pratat sex med barnet utan att det ville det, svarade att det hade hänt. Fler flickor än pojkar hade råkat ut för detta. Av flickorna har råkat ut för det mer än fem gånger och har blivit hotade, skrämda, mobbade och förödmjukade av någon som de haft kontakt med via Internet. 2 Chatta, småprata; en chatt avser i det här sammanhanget en plats på nätet för utbyte av textmeddelanden mellan personer som är uppkopplade till olika datorer. an- vänds begreppet chatta ofta när personer kommunicerar genom textmeddelanden oberoende av teknisk lösning. Internet som risk och möjlighet Vänskap på Internet kan också leda till personliga möten. av barnen i SAFT-undersökningen har träffat någon som de tidigare chattat med på nätet personligen. Nitton procent av dem hade träffat fler än 5 personer. Hälften av barnen har tagit med sig en jämnårig kamrat till detta möte, men gick dit ensamma. Hälften av barnen tyckte att det hade varit ett roligt möte, men ett par procent av barnen hade träffat personer som sagt elaka saker till dem och ett par procent av barnen hade träffat personer som försökte slå eller göra barnet illa. av föräldrarna trodde att deras barn hade träffat en person som de lärt känna på nätet. Wolak m.fl.(2003) visar att flickor som går in i en nära relation med någon som de träffar på Internet har en mer konfliktfylld rela- tion till sina föräldrar och fler problem (depression, mobbning m.m.) än andra flickor. De använder också Internet mer än andra flickor. Pojkar som går in i nära relation med någon de träffar på Internet har sämre kommunikation med sina föräldrar jämfört med andra pojkar och de har också en mer frekvent internetanvändning. Wolak värderar inte nära relation som bra eller dålig. Hon säger att för en del barn kan Internet ge en möjlighet att knyta positiva relationer som kompensation för dåliga relationer i närmiljön. Det finns dock en risk att den person som knyter den nära relationen med barnet gör det i syfte att utnyttja barnet. Internet har gjort det lättare för pedofiler och andra sexualbrotts- lingar att få kontakt med barn. redovisar tolv barn som på olika sätt utsatts för sexuell exploatering och som fått kontakt med förövaren via Internet. Samtliga är flickor mellan . Två av dem har utsatts för grovt sexuellt utnyttjande av samme man vid olika tillfällen. Mannen, som är lärare, har via chattandet manipulerat flickorna och skapat ett känslomässigt beroende. När han sedan bestämt träff med dem har han utnyttjat dem sexuellt och även bundit och fotograferat dem. De två andra minderåriga flickorna har också utsatts för sexuellt utnyttjande, varav en för grovt brott, av en man som enligt domen är personlighetsmässigt avvikande och psykiskt störd och som ägnar mycket tid åt att chatta med flickor och vuxna kvinnor. Internet som risk och möjlighet Fem flickor förekommer i ett mål som rör inspelning av porr- film. Gärningsmannen har på Internet frågat efter flickor som varit intresserade av att delta i erotiska och pornografiska filmer mot ersättning och på så sätt fått kontakt med dessa flickor som är i 16– 17-årsåldern. De har träffats på hotell där inspelningen sedan skett. Gärningsmannen har fällts för sexuellt ofredande. Han är tidigare lagförd för sexualbrott mot barn. I ett par fall har flickor kommit överens med en man som de chattat med om att ha sexuellt umgänge mot ersättning i pengar i det ena och mot att få alkohol i det andra fallet. I det senare fallet möttes flickan och gärningsmannen . I ytterligare ett fall hade en flicka chattat med en man som uppgav sig vara tonåring. När hans verkliga ålder avslöjades träffades de ändå och inledde en relation. 12.5Att visa upp sig på Internet På Internet finns s.k. fjortishemsidor som främst vänder sig till ungdomar i de yngre tonåren. Det är oftast enkelt konstruerade webbplatser där besökarens uppmärksamhet dras till bilder av med- lemmarna. En av de mest populära och mest uppmärksammade webbsidorna är . Den är också den mest långlivade i en genre som annars karaktäriseras av webbplatser som kommer och går i snabb takt (och 2004). Ingångssidan på är en bildsida där besökaren kan betrakta, bedöma och rösta på bilder av unga flickor och pojkar. En slumpgenerator bestämmer vilken bild som möter besökaren, men denne kan också själv välja, till exempel från en aktuell topplista som uppdateras . Dessutom erbjuds besökaren möj- lighet att kommentera bilderna. Röstningen sker på en skala från 1 till 10. Fräscha och oskyldiga semesterbilder varvas med sexiga och utstuderat pornografiska bilder. Under rubriken närbilder exponeras ansikten, förföriska ögon, fuktiga plutande läppar, halv- öppna munnar, piercade navlar, nakna rumpor, rakade kön, tatue- rade bröst m.m. Man kan notera att pojkar som ligger på topplistan ofta ser ut som pojkbands-medlemmar, medan flickorna liknar fotomodeller långa, smala, brunbrända och sexiga. Det hela ger ett både avancerat och oskyldigt intryck. Denna ambivalens under- stryks av att besökaren kan växla mellan närbilder på rakade kön och bild- och textmaterial under rubriker som barn, kul bilder, Internet som risk och möjlighet djur, dikt m.m. Dessutom erbjuds möjligheten att kommuni- cera med andra besökare i ett chattsystem. Flickorna och pojkarna som visar upp sig lämnar ofta ut information om var och hur de kan bli kontaktade. och (2004) visar i sin undersökning Sex- industrin på nätet att fjortishemsidorna används i det pornogra- fiska nätverket på nätet. Pornografi är en unik mediegenre även ur aspekten att det privata, icke-professionella har ett värde. Det är således inte förvånande att flera porrsidor länkar till webbplatser, som exempelvis . Dessutom registrerar förslagna per- soner i porrbranschen länkar där namnen är vanliga felstavningar av namnen på populära ungdomshemsidor. När barnen kommer in på dessa sidor exponeras de för pornografi som kan avskräcka men också normalisera. Några kan lockas att vilja se mer och betalar för att komma in på mer avancerade pornografiska betalsidor (och 2004). Fjortishemsidor genererar pengar genom reklam som riktar sig mot ungdomar, dataspel och mobiltelefoni. Ur den synvinkeln är dessa sajter webbprodukter som rent kommersiellt står på egna ben. är det uppenbart att sexindustrin drar nytta av och profiterar på fenomenet. Den ungdomliga oskuldsfullheten är ett vanligt tema i den por- nografiska fantasin och bildberättelsen. Skillnaden mellan sådana berättelser och fjortishemsidor är att aktörerna på de senare är verkliga. Det är inga fantasifigurer utan autentiska ungdomar som visar upp sig för varandra i syfte att göra intryck, inte i första hand på vuxna utan på andra ungdomar. Man är personlig både i ord och bild, man bjuder in användaren i sin egen värld. Lite förenklat skulle man kunna säga att syftet i första hand är att locka, hetsa och pröva gränser, men inte att sälja. Ett annat sätt att slå mynt av fjortistemat är att hämta (stjäla) autentiska bilder från fjortishemsidor för att sedan lägga ut dem på en porrsida. En förhållandevis oskyldig bild från en ungdomssida får på så sätt en helt annan innebörd. I sin nya omgivning blir bilden pornografisk. Att spara bilder möjliggörs av Internets konstruktion. När an- vändaren besökt en webbplats, och laddat över bilder till sin egen dator, kan användaren sedan göra vad han vill med den, till exempel publicera den på en egen webbplats eller lagra den i en mapp till- sammans med tusentals andra bilder. En bild som en gång före- kommit på en webbplats, om så bara för någon timme, kan sedan Internet som risk och möjlighet multipliceras och användas på ett oändligt antal andra webbplatser. Det betyder att de ungdomar som publicerar bilder på sig själva bör vara medvetna om att dessa i praktiken är allmän egendom och att de kan dyka upp var som helst på nätet (och 2004). Den nya digitala kameratekniken med webbkameror, mobiltele- foner gör det enkelt att fotografera och att publicera bilderna på nätet. 12.6 Att förebygga risker med Internet Den viktigaste åtgärden för att förhindra att barn hamnar i farliga situationer p.g.a. sitt internetanvändande måste vara att ge god information om dessa faror och hur man skall undvika dem. Infor- mationen kan ges av exempelvis föräldrar, skola, Internetföretag och frivilligorganisationer. Många sådana initiativ har redan tagits av t.ex. av SAFT, där också Arbetsgruppen för Etik inom på onlinemarkanden i (BitoS) ingår. Arbetsgruppen för Etik och IT-företagen har tagit fram en guide i tio punkter som skall hjälpa föräldrar att förstå och tala med sina barn om livet på nätet. Myndigheten för skolutveckling har tagit fram ett material Inter- net på gott och ont som dels skall fungera som kunskapsbakgrund, dels som stöd för skolornas eget arbete (2002). ECPAT- har genomfört ett projekt kallat i 17 mellanstadieskolor runt om i landet. Projektet gick ut på att lära eleverna att skydda sig när de är på Internet. I ställde man frågan: Har du haft någon undervisning i skolan om Internetanvändning? Endast några procent av barnen svarade att de fått detta regelbundet, hade fått mycket lite under- visning och ingen alls. De flesta barnen lär sig inter- netanvändning av någon kompis. Ovanstående visar att, trots att det finns informationsmaterial, barnen inte själva anser att de fått ta del av det. En orsak kan vara att föräldrar och personal inom skolan själva har för dålig grundkunskap för att kunna ge information om Internet. För att ta reda på hur skolorna i kommuner skyddar sig mot pornografi och rasistisk propaganda tog Myndigheten för skolutveckling, och initiativet 3KK: Kunskap och Kompetens. Internet som risk och möjlighet till en undersökning av skolors IT-policy och användning av tekniska filter på skolornas datorer. Undersökningen skickades till landets alla kommuner och genomfördes . Av landets kommuner har 171 svarat på frågorna, vilket ger en svarsfrekvens på . Detta är en alltför låg siffra för att kunna dra några säkra slutsatser, men eftersom svarsfrekven- sen stämmer ganska väl med en undersökning, som gjordes , ger den ändå en vink om trender och tendenser. Svaren är påfallande lika. Cirka tre av fyra kommuner säger att de har en fastställd IT-policy för skolorna i kommunen, men färre än hälften har en utarbetad etikpolicy när det gäller skolornas Internetanvändning. På frågan om det i kom- munen finns centralt placerade tekniska filter svarar att så är fallet, medan det i ytterligare några procent av kommuner finns enskilda skolor som har installerat olika former av tekniska filter och censurprogram. Det är dock ingen tvekan om att man i en ganska stor majoritet av landets kommuner är skeptisk till tekniska filter. Många pratar om att de ger ett bristfälligt skydd och att den lösning de erbjuder är kortsiktig. I många svar betonas också skolans ansvar när det gäller att prata om etik och att det är viktigt att bygga upp redskap för en personlig filtrering genom att utveckla ett etiskt och käll- kritiskt förhållningssätt hos eleverna. Eller som någon uttrycker det: Vår policy är att utveckla filter mellan öronen – att utveckla elevernas (och lärarnas) informationskänsla.4 har genom ett tilläggsdirek- tiv en tydligare inriktning på barns och ungas mediekonsumtion och situation i det nya medielandskapet. Rådet skall ägna vålds- skildringar och pornografi särskild uppmärksamhet. 12.7 Att spåra och upptäcka sexuell exploatering av barn Ett problem för både privatpersoner och företag är datasäkerheten. Det har till exempel blivit vanligare att företag och privatpersoner använder sig av trådlösa nätverk för kommunikation mellan flera datorer. I de fall kryptering inte används kan obehöriga ta sig in i nätverket och ansluta sig till Internet utan att det är möjligt att spåra. På samma sätt kan en dator i ett vanligt nätverk kidnappas om användaren saknar brandvägg och virusskydd. 4 , lärare vid och ledamot av . Internet som risk och möjlighet nikation kan då spåras tillbaka till datorn som haft intrång, men det går inte att spåra den som är ansvarig för intrånget. Detta för- farande öppnar möjligheter för t.ex. sexualbrottslingar att kontakta ungdomar på någon av de populära ungdomssidorna utan att det är möjligt att spåra avsändaren. På samma sätt är det möjligt att sprida barnpornografiskt material på Internet utan att det är möjligt att spåra vem som lagt ut materialet. En förutsättning för att det skall vara möjligt att spåra kom- munikation som äger rum på Internet är att utredaren har ett IP- nummer5, dvs. en unik adress till den dator som används för kom- munikationen. Teleoperatörerna sparar loggfiler med IP-nummer olika länge eller inte alls. För att göra det möjligt att utreda ett eventuellt brott måste utredaren ha tillgång till logg- filer. Ett annat problem är att de stora operatörerna tar ut höga av- gifter för att lämna ut uppgifter om vem som står bakom ett visst IP-nummer. Detta medför att polisen får lägga ner en del utred- ningar på grund av att det kostar för mycket att få nödvändig information. Ytterligare ett problem är att det är tekniskt möjligt att hemlig- hålla sitt IP-nummer. Man kan via speciella servrar göra sitt IP- nummer anonymt och i stället få ett nytt IP-nummer som tillhör den anonyma servern. Detta gör att den som försöker att spåra en besökare inte kommer längre än till den anonyma servern. finns servern placerad i ett land som har begränsad lagstiftning inom området. I en del av de utredningar som gjorts av polisen har man kunnat konstatera att personer genom att betala med sitt kontokort eller på annat sätt skaffat sig tillträde till s.k. newsgroups (communities) som har tillgång till barnpornografiskt material. Om dessa personer enbart tittar på bilderna och inte aktivt laddar ned dem/sparar dem, kommer de automatiskt att lagras i datorns temporära internetfiler (tempfil). som bilderna finns där har personen i fråga tillgång till dem. Det finns också möjlighet att påverka tempfilens lagringstid. En person som har barnporno- grafiskt material i sin tempfil kan inte enligt svensk lagstiftning, dömas för innehav även om man kan visa att personen vid ett stort antal tillfällen öppnat filen med barnpornografiskt material. 5 IP – Internet Protocol. Internet som risk och möjlighet 12.7.1 Hotline – en möjlighet att anmäla brott på Internet Olika nationella initiativ till så kallade hotlines har tagits inom flera av EU:s medlemsstater. En hotline ska ge möjlighet att snabbt och enkelt anmäla om man hittar något på Internet av barnporno- grafisk, rasistisk eller våldsglorifierande natur. Ett åtagande i EU- kommissionens handlingsplan Safer Internet Action Plan var att ekonomiskt möjliggöra för medlemsstaterna att starta, stötta och driva civila hotlines för att motverka spridningen av skadligt och olagligt material på Internet. Ett antal principer för detta ställdes upp. Hotlines skulle arbeta långsiktigt, samarbeta med polis och åklagarväsende, internetindustrin skulle stimuleras till självsanering och verksamheten drivas och skötas på ett förtroendeskapande sätt visavi allmänheten. Svenska fick ekonomiskt stöd från EU och star- tade en hotline . Målsättningrn har framför allt varit att stoppa och störa trafiken samt att skaffa tillräcklig kunskap för att kräva bestående förändringar av barns villkor på Internet. Enligt Rädda Barnens uppgifter har man som verksam- heten pågått tagit emot ca 20 000 tips och hundratals telefonsamtal från allmänhet, organisationer och myndigheter. Rädda Barnens hotline har spelat roll i flera internationella rättsfall, ibland som en liten pusselbit, ibland som bärare av avgörande information så att ett stort barnpornografiskt nätverk i kunde ställas inför rätta . Rädda Barnens hotline är finansierad . 13Attityder till sexuell exploatering av barn I den norska rapporten for overlevelse eller skyggebilder av kjaer- lighet (Hegna och 2002) togs bland annat frågan om hur man skall beteckna ungdomars handel med sex upp i intervjuer med personer som arbetar med ungdomar. De förmedlade att ungdomar inte använder begreppet prostitution om sina erfarenheter och upp- levelser. Prostitution sågs som stigmatiserande och som något med klara och distinkta kännetecken. Som prostituerade uppfattade ungdomarna kvinnor som går på vissa gator, men den som hade fått kontakt med en man i exempelvis ett badhus eller en lägenhet sågs inte som prostituerad. De ansåg heller inte att begreppet var rele- vant om mannen var en bekant eller någon som man var kär i. En annan skillnad i ungdomarnas ögon var att de prostituerade fick pengar för sina tjänster medan de själva fick presenter. De ville heller inte identifiera sig som offer som utnyttjas av kunderna. Forskarnas reflektion är att man kan ana ett mönster av försvar när det gäller ungdomarnas uppfattning av sin situation; de måste intala både sig själva och andra att de inte är horor. Det pris de får betala är att det blir svårt för dem att få insikt i sin situation. Svårigheten att nå insikt berodde också på de känslomässigt starka – om än destruktiva – band som ungdomarna kunde ha till vuxna, som på ett eller annat sätt var involverade i de sexuella transak- tionerna. I den svenska ungdomsenkäten ställdes frågan om de kunde tänka sig att sälja sexuella tjänster . Pojkar kan i högre utsträckning än flickor tänka sig det både i undersöknings- och jämförelsegruppen. Ungdomar som har erfarenhet av att sälja sexuella tjänster är signifikant mer positiva till att göra det även än ungdomar som inte sålt sexuella tjänster. Både pojkar och flickor som har sålt sexuella tjänster kan i större utsträckning än ungdomar som inte gjort det acceptera att andra Attityder till sexuell exploatering av barn säljer sexuella tjänster. Exempelvis kan av flickorna och av pojkarna som sålt sex acceptera att någon låter sig fotograferas eller filmas naken mot ersättning. Även en stor andel av de ungdomar som inte sålt sex accepterar detta; av flickorna och av pojkarna. Än mer överraskande är kanske att av de flickor och av de pojkar som inte sålt sex accepterar samlag mot ersättning. Förvånande är också att så många som av de pojkar som inte sålt sex kan tänka sig att själva ha samlag mot ersättning. Eftersom någon lik- nande attitydundersökning inte gjorts tidigare kan man inte säga att en förskjutning ägt rum i riktning mot att ungdomar ser sex som en handelsvara. Resultaten visar dock att ungdomar i allmän- het, och pojkar i synnerhet, i hög utsträckning kan tänka sig att sälja sex och att acceptansen för att andra gör det är stor. Ungdomarna som sålt sexuella tjänster har en mer tillåtande atti- tyd än jämförelsegruppen när det gäller sexuella relationer mellan barn och vuxna, där den vuxne är och barnet under . Trots att fler ungdomar som sålt sexuella tjänster har egen erfaren- het av sexuella övergrepp, tenderar de att i större utsträckning än jämförelsegruppen lägga ansvaret för övergreppet på barnet. Sambandet mellan attityder och handlingar är komplext. En positiv attityd till en företeelse innebär inte nödvändigtvis att man ägnar sig åt motsvarande handlingar och vice versa. Hur man hand- lar påverkas, förutom av attityden, av en rad faktorer i den konkre- ta situationen, som kan leda till att man handlar i motsats till eller inte helt i överensstämmelse med sin attityd. Företaget , som analyserar och mäter svenska folkets internetvanor konstaterar att intresset för de s.k. sexsidorna på nätet bara växer. Enligt företagets mätningar fördubblades antalet svenskar som porrsurfar på Internet , från 395 000 till 820 000 personer, varav den stora majoriteten är män (). genomfördes en befolkningsbaserad intervjustudie om svenskarnas sexualliv, redovisad i forskarrapporten i , (). Denna studie är den största sexualvane- undersökningen . De äldsta deltagarna i undersök- Attityder till sexuell exploatering av barn ningen är födda och de yngsta . I studien berörs förekomsten av sex på Internet och hur den kan påverka människors sexualitet. pågår vid vid samt vid arbe- te vid Högskola.1 Projektet har redovisat två delrapporter. I Kärlek och sex på Internet redovisas innehållet från en enkätunder- sökning som utfördes via en av de största svenska internetporta- lerna (m.fl. 2003). Mer än 3 000 personer besvarade frå- gorna, varav nästan 2 000 fullföljde hela enkäten. Syftet var att ge en översiktlig bild av användningen av nätet för kärleks- och sexuella syften. De frågor man finner svar på i rapporten är av typen var, när, hur, med vem och i viss utsträckning varför.