sou · GSB311 · 2005-01-01 00:00:00 — De snabba tekniska framstegen i produktion av IKT-kapital har bidragit till lägre pris och kraftiga investeringar i IKT-utrustning. Arbets- kraften har därmed fått tillgång till mer IKT-kapital vilket bidragit till att arbetsproduktiviteten ökat. Kvaliteten hos detta kapital har dessutom ökat snabbt vilket ytterligare påskyndat produktivitets- tillväxten. Denna effekt har ett visst empiriskt stöd från studier som påvisat relativt högre produktivitetstillväxt i sektorer som är stora användare av IKT-kapital.8 Det är dock viktigt att påpeka att uppskattningen av dessa IKT-relaterade produktivitetseffekter är behäftad med stora mätproblem. En del av den svenska produktivitetsökningen , speciellt under den senare hälften, kan ha berott på en ökad andel IKT-kapital i produktionen. Empiriska analyser finner också att den observerade tillväxtökningen i arbetsproduktivitet i delvis beror på de massiva investeringarna i högteknologiskt kapital som skedde under perioden.9 Den stora effekten på den aggregerade tillväxtnivån kommer dock från produktivitets- utveckling inom den IKT-producerande sektorn, inte från själva IKT-användandet. I basscenariot antas att den senare effekten avtar, dvs. att IKT- producenternas produktivitetsutveckling blir mindre under kalkyl- perioden relativt den tillväxt som observerats den senaste tioårsperioden. Den effekt som ökat IKT-användande kommer att ha för den framtida produktivitetstillväxten är svår att bedöma. Även om det är sannolikt att en ökad mängd IKT-kapital medför produktivitetsvinster finns det än så länge dåligt med empiriskt underlag som stöd för att i basscenariot anta kraftiga ökningar av produktiviteten som resultat av ökad användning av IKT. 7OECD [2003e]. 8Se t.ex. , S. & Sichel, D. [2000, 2002]. 9Lindström, T. [2003]. Bilaga 1–2 till LU 2003/04 Energipriser kan ha en påverkan på produktivitetsutvecklingen, bland annat genom att det i många sektorer finns ett nära samband mellan energi- och kapitalanvändning. Höga priser på energivaror kan medföra att energiintensiv industri växer långsammare och att produktionsfaktorer flyttar till andra mindre energi- intensiva sektorer. Om denna strukturomvandling är sådan att resurserna flyttar till sektorer med en relativt låg produktivitetsnivå eller produktivitetstillväxt medför denna utveckling att den aggregerade produktivitetstillväxten avtar. Energivarupriserna påverkas dels av för landet exogena faktorer som priset på råolja, naturgas och kol, och dels av miljö- och energipolitiska beslut rörande till exempel miljöskatter och avgifter. För energiråvaror antas i scenarierna att världsmarknads- priserna utvecklas i enlighet med () projektioner vilket innebär en realprisökning på 0,3, för råolja, naturgas respektive kol. I basscenariot görs även antaganden om sektorsvis energi- effektivisering, dvs. utvecklingen av mängden energivara som krävs för en viss produktionsvolym. totala energianvändning har ökat med i genomsnitt mellan 1980 och 2002.10 har BNP stigit med . Delvis beror denna utveckling på en strukturomvandling från energiintensiv industri till branscher med relativt låg energiintensitet, men den reflekterar också energieffektivare produktion inom de olika sektorerna. I modellberäkningarna antas denna typ av sektorspecifik energieffektivisering fortsätta. Minskad energiförbrukning och den teknologiska utvecklingen vad det gäller energieffektivisering är delvis ett resultat av politiska beslut och prisförändringar av energiråvaror. Hur stor del av effektiviseringen som är ett resultat av politiska åtgärder och råvarupriser är emellertid svårt att uppskatta. För den framtida utvecklingen är det sannolikt åtgärder på det klimatpolitiska området som kommer att ha en påverkan på energivarupriser. Hur denna politik kommer att utformas är dock osäkert . I kalkylerna görs antagandet att det nationella 10 [2003]. Bilaga 1–2 till LU 2003/04 utsläppsmålet vad gäller inhemska utsläpp av koldioxid uppnås under perioden.11 En stor del av den aggregerade produktivitetsutvecklingen förklaras av att resurser flyttats från den lågproduktiva jordbrukssektorn till den mer högproduktiva industrisektorn, för att senare i allt högre utsträckning flyttas till den något mindre produktiva tjänstesektorn. Tabell 5.1 visar hur denna struktur- omvandling fortsatt då arbetskraft flyttats från jordbruk, skogsbruk och basnäringar till tjänste- sektorn. Antalet arbetade timmar ökade mest i servicesektorn men det tillverkningsindustrin som med fallande arbetsinsats haft den största ökningen av förädlingsvärdet per arbetad timma. Utvecklingen mot ett ökat antal arbetade timmar i tjänstesektorn och ett minskat antal i tillverkningsindustrin har sannolikt resulterat i en svagare produktivitetsutveckling i ekonomin totalt sett eftersom tjänsteproduktion har ett, relativt industrin, lågt förädlingsvärde per arbetad timma och en svag produk- tivitetstillväxt.12 11Se Regeringens proposition 2001/02:55. Målet, att minska de inhemska utsläppen av koldioxid relativt nivå uppnås i beräkningarna med hjälp av höjda koldioxidskatter som baseras koldioxidskattestruktur. 12Denna utveckling är dock inte självklar. Att mäta produktivitetstillväxt i tjänstesektorn är komplicerat. Dessutom har, som tabell 5.1 visar, inte alla tjänsteproducerande industrier en låg produktivitetstillväxt och -nivå, dvs. strukturförändringen inom tjänstesektorn spelar roll. Man kan därutöver komma till ett annat resultat om man beaktar att många av tjänsterna används som intermediära varor i andra industrier. Se Oulton, N. [1999]. Bilaga 1–2 till LU 2003/04 Tabell 5.1 Förädlingsvärde, arbetade timmar och arbetsproduktivitet i näringslivet 1980-2002 Årlig procentuell förändring resp. procent Jord-, skogsbruk, fiske -2,7 -0,7 -3,3 -0,9 -0,3 Hotell, rest., transport, -0,7 1Förädlingsvärde i fasta priser, referensår 2000. 2Förädlingsvärde per arbetad timma. 3Arbetsproduktivitetsnivå i procent av den i hela näringslivet . Källa: SCB[c], egna beräkningar. I tabell 5.2 visas basscenariots utveckling vad gäller antalet arbetade timmar utifrån de sektorer som finns representerade i EMEC- modellen.13 Strukturomvandlingen förväntas fortsätta i linje med det historiska mönstret, dvs. en allt större andel arbetade timmar i tjänstesektorn på bekostnad av timantalet i jord- och skogsbruk samt basindustrin, som arbetsinsatsen i verk- stadsindustrin förblir oförändrad. Eftersom arbetsinsatsen i tjänstesektorn utgör av det totala antalet arbetade timmar i näringslivet blir effekten på den aggregerade tillväxten av ytterligare omflyttning till tjänste- produktion allt mindre i ett historiskt perspektiv. Produktivitetstillväxten varierar kraftigt mellan sektorer. För ekonomin som helhet kan negativ produktivitetstillväxt i en sektor radera ut tillväxten i en annan. För att bättre förstå vad som 13 Se [1999] för en beskrivning av sektorsuppdelningen i EMEC. Bilaga 1–2 till LU 2003/04 påverkar den aggregerade produktivitetstillväxten är det därför viktigt att studera utvecklingen på sektorsnivå. I tabell 5.3 visas den skilda tillväxten av förädlingsvärde i relation till antalet arbetade timmar för ekonomins olika sektorer. Tabell 5.2 Arbetade timmar Jord-, skogsbruk och fiske -2,8 -2,3 -3,3 -3,8 -2,5 -4,0 -3,9 -0,4 -3,8 Massa-, pappers- och grafisk industri -0,9 -1,3 -1,9 Kemisk industri inkl. raffinaderier -1,2 -0,3 Järn-, stål- och metallverk -4,6 -2,0 -1,5 El-, gas-, värme- och vattenverk -1,4 -0,4 -1,5 -0,6 -2,1 Handel och övriga tjänster -1,9 -0,3 -0,2 -0,4 -0,1 Källa: SCB [c], egna beräkningar. Den genomsnittliga produktivitetsökningen hos verkstadsindustrin var mellan åren 1993 och . För tjänsteproducenter var skillnaden mellan perioderna inte lika markant med en genomsnittlig produktivitetstillväxt som uppgick till mellan 1993 och . Skillnaderna mellan sektorernas produktivitetsökning kvarstår i basscenariot i linje med det mönster som observerats historiskt. Produktivitetstillväxten i större delen av industrin antas överstiga genomsnittet medan den för tjänsteproduktion fortsätter att vara lägre än genomsnittet. Den mycket kraftiga produktivitets- tillväxten hos verkstadsindustrin, speciellt producenter av IKT- varor, antas dock dämpas över kalkylperioden. Produktivitet och strukturomvandling Bilaga 1–2 till LU 2003/04 Jord-, skogsbruk och fiske Massa-, pappers- och grafisk industri Kemisk industri inkl. raffinaderier Järn-, stål- och metallverk El-, gas-, värme- och vattenverk Handel och övriga tjänster -1,8 Anm.: Arbetsproduktivitet definieras som förädlingsvärde per arbetad timma. Källa: SCB[c], egna beräkningar Hushållens konsumtion av tjänster (exklusive bostadstjänster och offentliga sektorns tjänster) har trendmässigt ökat från av den totala konsumtionen 1980 till 2002. Denna trend tyder på en relativt hög positiv inkomst- elasticitet samt eventuellt på smakförändringar mot ökad tjänstekonsumtion. Utvecklingen fortsätter i scenarierna, dvs. tjänsternas konsumtionsandel ökar på bekostnad av övrig konsumtion. Till viss del antas denna ökning av tjänstekonsumtion vara riktad mot tjänster med låg produktivitetstillväxt, t.ex. personliga tjänster. På samma sätt har andelen tjänster som används i produktionen ökat. Även denna utveckling kommer att fortsätta i basscenariot. Tillväxtskillnaderna mellan de olika sektorerna och förändringar på efterfrågesidan resulterar i strukturella förändringar som visas i tabell 5.4. Förädlingsvärdet i fasta priser ökar framför allt för verkstadsindustrin, som dess andel av sysselsättningen förblir så gott som oförändrad. Tjänstesektorns förädlings- värdeandel ökar också trots en relativt låg produktivitetstillväxt. Andelen sysselsatta i denna sektor ökar därför markant för att Bilaga 1–2 till LU 2003/04 produktionen skall motsvara den ökade efterfrågan som uppstår i takt med att ekonomin växer. Tabell 5.4 Strukturomvandling i näringslivet 2002–2020 Procentandelar av totala näringslivet Jord-, skogsbruk och fiske Massa-, pappers- och grafisk industri Kemisk industri inkl. raffinaderier Järn-, stål- och metallverk El-, gas-, värme- och vattenverk Handel och övriga tjänster Anm.: Förädlingsvärde i fasta priser och sysselsättning i antalet arbetade timmar. Källa: SCB[c], egna beräkningar. Produktivitetsutvecklingen för den offentliga sektorn är definitionsmässigt noll i nationalräkenskaperna som ligger till grund för beräkning av BNP. Eftersom beräkningarna utgår från nationalräkenskaperna är det lämpligt att utgå från detta antagande även här. Det är dock inte självklart att produktivitets- tillväxten är noll i denna sektor.14 Anledningen till att produktivitetstillväxt sätts till noll i nationalräkenskaperna är att förändringar i förädlingsvärde antas vara lika med förändringar i sysselsättningen eftersom produktionsvolymen är svår att mäta för offentliga tjänster. Att offentliga sektorn ändå uppvisar en viss produktivitetstillväxt i beräkningarna beror på förskjutningen mot en högre andel högutbildad arbetskraft med högre produk- tivitetsnivå som denna sektor använder i sin produktion. 14 Se t.ex. SOU 2002:118 för en diskussion om produktivitetsberäkningar för offentlig sektor. Bilaga 1–2 till LU 2003/04 Ökad konkurrens som ett resultat av ökad globalisering har verkan på både produktivitetsutveckling och strukturomvandling. Graden av konkurrens påverkar i vilken utsträckning ekonomins resurser används där de är mest produktiva. Genom förbättrad konkurrens tvingas ineffektiva företag att bli mer kostnadseffektiva för att inte slås ut från marknaden, som produktiviteten höjs genom att företagens möjligheter att jämföra hur väl de organiserar arbetet ökar. Att priset bättre speglar de faktiska produktions- och efterfrågeförhållandena medför att produktionen flyttas från låg- till högproduktiva företag och sektorer. Konkurrens- och strukturomvandlingstrycket ökade i . Viktiga sektorer, såsom telekommunikation och energi, öppnades för konkurrens och konkurrenslagstiftningen skärptes. Öppnandet av marknader för konkurrens har i flera fall gått snabbare och längre än i andra EU-länder.15 Produkt- marknaden har utvecklats till en av de minst reglerade inom EU och , vilket bidragit till lägre priser och en högre grad av ekonomisk integration med andra länder. För de flesta exportvaror har en mycket begränsad möjlighet att påverka världsmarknadspriset eftersom konkurrensen är hård. Då teknologiutvecklingen i internationellt konkurrens- utsatta branscher utvecklas på ett likartat sätt i och i omvärlden leder en hög produktivitetsutveckling i dessa branscher till relativt svagare prisutveckling. Vissa branscher präglas dock alltjämt av relativt svag internationell konkurrens. I kalkylantagandena avspeglas detta i att produktionen i dessa branscher får en svagare produktivitetsutveckling och en högre prisökningstakt. I linje med antaganden som görs i bland annat referenskalkyler17 antas att den globala BNP växer vilket är lägre än tillväxttakten de senaste två decennierna. Ökad handel till följd av minskade handelshinder, bidrar dock positivt till tillväxten. Det är framför allt länder utanför som växer snabbt. För antas tillväxten bli , alltså en lägre 15Exempelvis uppvisar tillsammans med den högsta andelen införlivade inremarknadsdirektiv bland EU-länderna. 16OECD [2002b]. 17Kalkyler som utförts med modeller och . Se t.ex. [2001]. Bilaga 1–2 till LU 2003/04 tillväxt än den som har observerats , bl.a. på grund av en negativ påverkan från demografiska förändringar. Baserat på dessa tillväxtantaganden och den historiska utvecklingen för efterfrågan på svenska produkter antas marknads- tillväxten för svensk export bli fortsatt relativt stark och växa betydligt snabbare än BNP i både och omvärlden. Utvecklingen skiljer sig dock åt för olika sektorer. Exporttillväxten ökar framför allt för sektorer med kunskapsintensiv produktion. Sammantaget innebär den sektorsvisa export- och import- utvecklingen att den totala importen ökar och exporten . över har produktivitetstillväxten svarat för mer än hela den svenska tillväxten i per capita. Historiskt har produktivitetsutvecklingen åstadkommits när produktions- faktorer flyttas till sektorer med hög produktivitetsnivå och produktivitetstillväxt. Inom sektorerna har produktiviteten ökat genom teknologisk utveckling och förbättrad kompetens hos arbetskraften. I basscenariot kommer denna utveckling att fortsätta då arbetskraften blir allt mer välutbildad och den tekniska utvecklingen fortsätter. Strukturomvandlingen fortsätter, och i likhet med omallokeras arbetskraft till produktion av tjänster när efterfrågan på dessa ökar i takt med att ekonomin växer. Eftersom tjänstesektorn som helhet har en relativt låg produktivitetstillväxt drar detta ned den aggregerade tillväxt- takten något. 6 Produktion och användning I tidigare kapitel har viktiga förutsättningar för produktions- möjligheterna i beskrivits. I detta kapitel diskuteras hur bruttonationalprodukten, BNP, kommer att utvecklas givet dessa förutsättningar, och på vilket sätt produktionsresultatet kan användas. En del av produktionen måste avsättas för att hålla kapitalstocken intakt, ersätta maskiner, byggnader, m.m. som blivit föråldrade eller som kan användas av andra skäl. I ett historiskt perspektiv har kapital- stocken vuxit snabbare än den sammanlagda produktionen. Investeringsefterfrågan har varit större än vad som behövs för att enbart ersätta föråldrat kapital. Kapitalintensiteten i produktionen har ökat. Ju högre investeringskvot desto snabbare växer kapitalstocken och därmed den framtida tillväxtpotentialen. Den del av produktionen som inte behöver sättas av för att trygga framtida produktionsmöjligheter kan användas för konsumtion. Konsumtionen kan delas in i privat och offentlig konsumtion beroende på hur den finansieras. Den privata konsum- tionen finansieras direkt av hushållen genom löner eller andra typer av inkomster. Den offentliga konsumtionen, som även den till stor del konsumeras direkt av olika individer och hushåll, finansieras genom skatter. En del av produktionen exporteras och möjliggör därmed en import av varor och tjänster som produceras i andra länder. måste utbytet med andra länder gå jämnt upp, men på kort till medellång sikt kan större eller mindre över- eller underskott uppstå i utrikeshandeln. Viktigt för utrikeshandeln är hur bytesförhållande mellan svenska och utländska varor, terms of trade, utvecklas. Om svenska exportvaror och tjänster sjunker i pris relativt de som importeras kommer en allt mindre importvolym att kunna finansieras med en given exportvolym. Detta har ofta varit fallet under . Bilaga 1–2 till LU 2003/04 är lagerinvesteringar som utjämnar kortsiktiga skillnader mellan produktion och efterfrågan. Framtida tillväxtmöjligheter beror på den underliggande produk- tivitetstillväxten och de möjligheter som finns att öka antalet arbetade timmar. Den relativt snabba tillväxten drevs av en ökad sysselsättning och en relativt hög produktivitetstillväxt, framför allt i den så kallade IKT-sektorn. Delvis förklarades tillväxten av att resursutnyttjandet steg från låga nivåer efter den kraftiga konjunkturavmattningen av . Som framgått av tidigare avsnitt är det troligt att arbetskraftsutbudet utvecklas något mindre gynnsamt framöver. Orsaken är att bidragen från demografi, arbetskraftsdeltagande, arbetslöshetsutveckling och medelarbetstid alla kan förmodas bli små eller negativa. Även produktivitetstillväxten kan antas bli något lägre än . De flesta av de tillväxtpåverkande faktorerna, kanske till och med befolkningsutvecklingen, påverkas av det rådande konjunk- turläget. Vid en högkonjunktur med stark efterfrågan på arbets- kraft tenderar arbetskraftsutbudet att öka, medan det motsatta gäller i en lågkonjunktur. Sysselsättningen ändras normalt mindre än produktionen över en konjunkturcykel, vilket gör att även produktivitetstillväxten varierar över konjunkturcykeln. De beräk- ningar som presenteras i denna bilaga bortser dock från konjunktursvängningar. Utvecklingsförloppen skall i stället ses som utvecklingen av en potentiell BNP vid ett normalt resurs- utnyttjande. I verkligheten kommer konjunktursvängningar att förekomma vilket gör att den faktiska produktionen, arbets- lösheten, etc. ett givet år kommer att vara större eller mindre än den potentiella. Utvecklingen i scenarierna är godartad i den meningen att inga allvarligare obalanser antas uppkomma i vare sig den svenska eller den internationella ekonomin . Jämviktsarbetslösheten antas vara oförändrad på lång sikt. Det allmänna prisläget antas öka , vilket är i linje med både och den Europeiska mål- sättningar. De löneökningar som kommer till stånd ligger inom ramarna för vad produktivitetstillväxten och inflationsutvecklingen Bilaga 1–2 till LU 2003/04 Det innebär att även företagens bruttovinstandel och lönsamhet i stort sett är oförändrad . Även de reala räntorna antas vara mer eller mindre oförändrade i jämförelse med dagens nivåer och utvecklingen är densamma i andra länder så att inte räntedifferenser ändras. Sammantaget förväntas BNP växa i genomsnitt . Tillväxten är något högre , men avtar när antalet arbetade timmar inte längre ökar, jämför avsnitt 4.4 ovan. Eftersom befolkningen i totalt sett fortsätter att öka i relativt snabb takt under hela scenarioperioden innebär detta att BNP per capita kommer att utvecklas i långsammare takt. Jämfört med de närmast föregående decennierna blir tillväxten något lägre. Trots den relativt blygsamma tillväxt- takten kommer mängden producerade varor och tjänster 2020 att vara större än 2002. växer BNP per capita med . Som jämförelse kan nämnas att dessa variabler ökade . Tabell 6.1 BNP utvecklingen –2020 Genomsnittlig årlig procentuell utveckling Källa: SCB [c] och egna beräkningar. 6.2Hushållens konsumtion och inkomstutveckling Hushållens konsumtionsutgifter uppgick till knappt hälften av BNP 2002. förväntas denna andel öka något så att den når av BNP 2020. Det finns flera förklaringar till att hushållens konsumtion växer snabbare än BNP. En första sådan är att hushållens inkomster efter skatt förväntas öka i en snabbare takt än under . Detta gäller både för löneinkomster och transfereringar från offentlig sektor. Det är rimligt att anta att det reala löneutrymmet på växer ungefär i linje med produktiviteten. Bilaga 1–2 till LU 2003/04 det främst utbetalningarna från pensionssystemet som förväntas växa relativt snabbt . Över en längre tidsperiod har hushållen valt att ta ut en del av den potentiella tillväxten i form av kortare arbetstid. En stigande välfärd i termer av en högre produktion och en högre timlön har inneburit att även den efterfrågade mängden fritid ökat. I basscenariot har antagits att hushållen i valet mellan konsumtion av varor och tjänster respektive fritid i huvudsak väljer det förstnämnda, vilket innebär att medelarbetstiden endast faller i måttlig takt. förväntas den genomsnittliga årsarbetstiden per sysselsatt ha minskat med jämfört med , vilket motsvarar . En snabbare nedgång i medelarbetstiden skulle leda till en lägre tillväxt, och därmed en sämre inkomst- och konsumtionsutveckling. En orsak till den goda inkomstutvecklingen är att det sammanlagda skatteuttaget på löner och transfereringar inte förväntas stiga. En del av löneutrymmet har under tagits ut i form av högre skattesatser på arbete. Om man antar att beskattningen av arbete inte kommer att fortsätta att öka, se diskussion i kapitel 8, så betyder det att en större del av det framtida löneutrymmet är tillgängligt för höjda timlöner. I diagram 6.1 visas hur hushållens löneinkomster efter skatt utvecklats i relation till det potentiella utrymme som skapats av produktivitetstillväxten. Av diagrammet framgår att produktiviteten, förädlingsvärdet per arbetad timme i näringslivet, i det närmaste fördubblades . Den välståndsvinst som produktivitetstillväxten ger kan något förenklat antingen tas ut i form av högre vinster, högre löner, högre skatter i form av arbetsgivaravgifter och direkt skatt, eller mer fritid. Om löne- och vinstandelen av förädlingsvärdet inte skall förändras över tiden finns det ett utrymme att höja timlönen i takt med att produktionen stiger. En stor del av detta löneutrymme användes för att finansiera utbyggnaden av den offentliga sektorn. Detta syns i diagrammet genom skatteuttagets snabba utveckling och genom skillnaden i den reala utvecklingen mellan utbetald timlön före och efter skatt. höjdes framförallt arbets- givaravgifterna kraftigt. Det stigande skatteuttaget bidrog till att utbetald timlön efter skatt realt sett var mer eller mindre oförändrad . Trots produktivitetstillväxten ökade därmed de anställdas reala disponibla löneinkomster endast Bilaga 1–2 till LU 2003/04 fick hushållen tillgång till ett snabbt expanderande utbud av skattefinansierade välfärdstjänster. Diagram 6.1 Produktivitets- och inkomstutvecklingen –2002 Real timlön efter skatt Källa: SCB[c], egna beräkningar. Under de närmaste decennierna är det inte troligt att löneskatterna kan fortsätta växa snabbare än det löneutrymme som produk- tivitetstillväxten skapar. De samhällsekonomiska kostnaderna av fortsatt höjda skattesatser i form av ett lägre arbetskraftsutbud skulle bli betydande. De flesta politiska partier har uttryckt en vilja att antingen hålla skatteuttaget i relation till BNP oförändrat, eller att sänka denna kvot. I beräkningen har det antagits att dagens skattesatser kan bibehållas utan att detta påverkar arbetskraftsutbudet på ett negativt sätt. Oförändrade skattesatser innebär att hushållens löneinkomster kan förväntas växa snabbare än under . I tabell 6.2 redovisas översiktligt utvecklingen av hushållens disponibla inkomster under och i basscenariot. Bilaga 1–2 till LU 2003/04 Tabell 6.2 Hushållens reala disponibla inkomster och konsumtions- utgifter, genomsnittliga tillväxttakter resp. nivåer i slutåret Genomsnittliga årliga tillväxttakter resp. nivåer i slutåret -0,9 -2,3 Bytesbalans, procent av BNP -2,1 -1,8