sou · GSB384 · 2005-01-01 00:00:00 — Centret har ingen styrfunktion eller beslutanderätt på något sätt över andra myndigheters verksamhetsinriktning eller anslagsposter. Skäl för förslaget: Centrets (bolagets) verksamhet finansieras enbart av statliga medel (ett bidragsanslag). Centret ska inte driva eller finansiera egna projekt eller pilot- projekt, dvs. inte ha egna projektmedel, men centret bör kunna ha möjlighet att initiera strategiska samverkansprojekt. En svårighet i samband med bolagsbildningen är att kapitalförsörj- ningen inte är säkrade eftersom det i budget- propositionen endast är beslutat att medel finns anslaget för att finansiera inrättande av centrum för och särskilda satsningar inom områdena miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknik- export. Utredningens utgångspunkt är skrivningen i budgetproposi- tionen att centret är en långsiktig satsning, . 7.1Bolagets finansieringsbehov första året Följande översiktliga finansieringsbehov för bolaget, grovt räknat, under det första verksamhetsåret (2004/05) bygger på förutsätt- ningar som nämnts i texterna ovan, samt marknadspriser i , och fem anställda personer. En mer utförlig kalkyl blir en uppgift för bolagets VD. Summa personal-, styrelse-, och lokalkostnader Tele, mobil & IT Summa kommunikation, revision & resor Extern information & PR Summa info & samverkan 7.2En kraftsamling av statliga medel En samordning inom ett nationellt miljöteknikcenter bör kunna skapa en kraftsamling av de statliga resurserna totalt sett. Vilka dessa resurser är redovisas i tabellen nedan och visar översiktligt de statliga medel som kan komma ifråga för insatser inom miljö- teknikområdet. Posterna bör ses som olika finansiella delmängder i en större statlig satsning på miljöteknik och ska inte ses som poster som centret på något sätt har som reservkapital eller på annat sätt kan räkna som egna medel. Centret har inte heller någon beslutanderätt över dessa medel. Det kan ändå vara av intresse att på detta sätt illustrera vilka medel staten satsar inom miljöteknik- området. Källmaterialet är framförallt hämtat från . 7.2.1Statens budgeterade satsningar inom miljöteknikområdet i bred bemärkelse: 1.Medel för den verksamhet som bättre bör kunna samordnas (genom myndigheter och organisationer inom utgiftsområde 24 Näringsliv, 20 Allmän miljö- och naturvård med verksamhet på miljöområdet med offentlig finansiering/delfinansiering), samt utgiftsområde 21, Energi (anslag för stöd till energiforskning och energiteknik). Se tabellen nedan. 2.Enligt budgetpropositionen (prop. 2003/04:1): 10 mil- joner kronor på anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. för att finansiera inrättande av centrum för och särskilda satsningar inom områdena miljödriven näringslivsutveckling och miljö- teknikexport. 3.Samverkan med initiativ inom andra utgiftsområden genom befintligt anslag för miljöändamål, framförallt energi-, utbild- nings-, bistånds- och regionala utvecklingspolitiken. 1.Medel för samordnad verksamhet (genom myndigheter och organisationer inom utgiftsområde 24 Näringsliv och utgifts- område 20 Allmän miljö- och naturvård med verksamhet på miljöområdet med offentlig finansiering/delfinansiering) (): UO 24 NÄRINGSLIV (för miljö) (Verket för närings- 99-03 m. viss m. inriktning på Baltic 21 (för (Baltic 21 – forskning, bl.a. viss ning (alla omr. delfinansierar 2003 ett antal pilotprojekt i linje med strategin/kraftsamlingen för miljödriven näringslivsutveckling som tagit fram 2003 (ca 25 projekt till en totalsumma om ). (): UO 24 NÄRINGSLIV (för miljö) luft- och vattenrening, av- energi (vind-, bio- och sol- för el- och värmeproduktion) * Varav i riktlinjebeslutet till avseende 2004. (): UO 21 ENERGI Anslag för stöd till energi- (): UO 20 ALLMÄN MILJÖ- OCH NATURVÅRD forskning mellan stat och vid upphandling och EPD institut m. inriktning på policyfrågor inom miljö och Swedesurvey (AB) MISTRA (Stiftelsen för betydelse för att lösa (300 från M- hållbar utveckling av miljö, areella näringar, byggande från J-dep.) (Namn + nummer) (34:2) till för miljö- krav vid offentlig upphandling Självfinansierade, Sida- och WB- Finansierade gm Stiftelsen m. I botten finns löntagar- Förslag till namn: Centret (bolaget) föreslås heta . Centrets namn bör kunna kommuniceras enkelt i ett internationellt sammanhang. Vi föreslår, med förbehåll för kommande formell namnregistrering, namnet , som är en samman- dragning av Centre. 9Konsekvenser av utredningens förslag En utredning är skyldig att redovisa vilka konsekvenser som utredningens förslag får på de områden som anges i 15 § kommitté- förordningen (1998:1474): konsekvenser för den kommunala själv- styrelsen, för brottsligheten och brottsförebyggande verksam- heten, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män, samt för möjligheterna att nå de inte- grationspolitiska målen. Av dessa områden bedömer vi det som relevant att redovisa konsekvenser för de områden som nämns nedan. Finansiering, jämställdhet, sysselsättning I utredningens förslag har en kostnadsberäkning av centrets inrätt- ande samt dess finansieringskälla angetts i kapitlet Finansiering. Kalkylen bygger på förslaget att ett nytt statligt bolag bildas och för detta bolag gäller riktlinjerna i statens ägarpolitik, som bl.a. omfattar policyn att bolagets ledning och styrelse bör vara ett föredöme i jämställdhetsarbetet. Utredningen har inte tagit ställning till var centrets verksamhet (bolaget) geografiskt ska lokaliseras, men har beräknat att centret (bolaget) kommer att anställa cirka fem personer. Den indirekta sysselsättningseffekten har inte kunnat beräknas. Konsekvenser av utredningens förslag Ett mål med miljöteknikcentret, enligt utredningens förslag, är att centrets verksamhet ska bidra till att stärka företags konkurrenskraft på miljödrivna marknader, genom att centret i sin samordnande roll bl.a. ska utveckla ändamålsenliga nätverk, kommunicera kon- kurrensfördelar inom miljöteknikområdet, sprida väsentlig marknads- information, och verka för att systemlösningar inom nya miljöteknik- områden kan sys ihop. Samverkan mellan små och stora företag bör på så sätt kunna gynnas av centrets verksamhet. ARENA för Tillväxt, Hinder och drivkrafter för samverkan. Rapport nr 4-02. Analysis of the , their Employment and Export Potential. A Final Report to DG Environment. Analysis of the Size and Employment of the Ecoindustries in the Candidate Countries. A Final Report to DG Environment. EU Eco-industries: Trade and international markets. A Final Report to DG Environment. 2001:1, VR 2001:2. Drivers of Environmental Innovation. Environmental Market Outlook to 2010. Environmental protection expenditure by industry in Union. , Svensk Miljöteknikexport 2003: avgränsning, omfattning, marknader. , Lokala investeringsprogram, Vägen till ett hållbart samhälle. Kommissionen, , : Sectoral Analyses, Barriers and Measures. A Report from the and as a contribution to the Action Plan, 2004. Kommissionen, , Främjande av teknik för hållbar utveckling: Europeiska unionens handlingsplan för miljöteknik. KOM(2004) 38 slutlig. , Environmental technology for sustainable development. Rapport från Kommissionen. COM(2002) 122 final. , Av vem skapas marknaden för miljöanpassade produkter? , för miljödriven näringslivsutveckling – ett förslag till strategi. , Nationellt centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport – ett förslag från . , Science and Innovation Policy. challenges and opportunities. 2001/02:7, Regional samverkan och statlig länsförvaltning. 2002/03:122, Gemensamt ansvar. SCB, Miljöräkenskaper. Indikatorer för hållbar utveckling baserade på miljöekonomisk och social statistik. SCB, Miljöskyddskostnader i industrin 2002. Statistiska meddelanden MI 23 . , Investment Stewardship. Actors and methods for socially and environmentally responsible investments. Final report to the Nordic Partnership. 2003/04:9, EU-prioriteringar för att nå miljömålen. SOU 1998:118, Sustainable – a SUCCESS story. SOU 2003:31, En hållbar framtid i sikte. SOU 2004:23, Från verksförordning till myndighetsförordning. , From Defensive to Proactive. Teknisk Framsyn, Inspiration till innovation. Teknik och kunskaps- områden mot 2020. , Policy VP 2003:4, Nationell innovations- och forsknings- strategi för området för miljödriven teknikutveckling. Särskilt yttrande från sakkunnig Enligt direktiven till utredningen skall miljöteknikcentrumet inte ha formen av en myndighet utan vara ett samordningsorgan för de myndigheter och organisationer som bl.a. på statens uppdrag arbetar med att främja utvecklingen inom området miljödriven näringslivs- utveckling och miljöteknikexport. Den organisationsmodell som utredaren väljer att föreslå skall åstadkomma en kraftsamling kring och förbättra samordningen av statens insatser på området. I förslaget skall således anges organisationsstruktur inklusive organi- satorisk anknytning till annan myndighet, ansvarsfördelning, beslutsformer m.m. I direktiven sägs vidare att de grundläggande förvaltningspolitiska principer om myndighetssamverkan m.m. som anges i den förvaltningspolitiska propositionen (prop.1997/98:136) skall utgöra grunden för utredarens arbete. I stället för att föreslå en organisatorisk anknytning till annan myndighet som bygger på det synsätt som kommer till uttryck i den nämnda förvaltnings- politiska proposition föreslår utredaren att centret skall ha formen av ett aktiebolag som finansieras fullt ut med anslag, dvs. staten föreslås vara ensam finansiär. Bolaget saknar enligt förslaget intäkter i övrigt. Den föreslagna ordningen är unik, inget annat statligt bolag finansieras helt med statliga medel. Utredarens argumentation för den valda lösningen är bl.a. att centret inte enbart skall vara ett organ för staten och att närings- livets representanter förespråkar bolagsformen eftersom det är lättare att känna igen styr- och beslutsformerna. Många statliga myndigheter ingår i den infrastruktur som har till uppgift att främja näringslivet. Vidare är näringslivsrepresentanter vanliga i statliga myndighetsstyrelser, inte minst inom universitets- och forsknings- världen. Näringslivsrepresentanter utses också ofta i samråds- och beslutsorgan m.m. som organisatoriskt är knutna till en annan En grundligare analys av för- och nackdelar med olika organisationsmodeller hade enligt min uppfattning varit önskvärd. Jag finner således argumentationen för den föreslagna lösningen inte tillräckligt väl underbyggd. Inom statsförvaltningen finns en rad exempel på samverkans- och beslutsorgan som organisatoriskt har sin anknytning till en annan myndighet och som fungerar väl. Den lösning, som jag mot den bakgrunden finner mest naturlig, är att centret organisatoriskt knyts till en annan myndighet, inte minst därför att det bl.a. ingår i centrumets uppgifter att samordna statliga myndigheters insatser. Att samordna statliga myndigheter är rimligen inte en uppgift för ett bolag. Utredaren har prövat denna lösning men kommit fram till att nackdelarna i form av värdmyndighetens formella ansvar och identitetsproblem väger över. Jag delar inte denna uppfattning utan menar att det finns lösningar på dessa problem. Jag vill i samman- hanget peka på de förslag när det gäller särskilda besluts- och rådgivningsorgan som Utredningen om översyn av verksförord- ningen har lämnat i sitt betänkande Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23) och som syftar till att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan en myndighet och ett särskilt besluts- eller rådgivningsorgan inom myndigheten. Utredningen menar bl.a. att det i myndighetsförordningen bör anges att det självständigt beslut- ande organet är självständigt ansvarigt för de beslut som fattas inom organet, dvs. organet fattar sina beslut helt på eget ansvar, samt att organet i övrigt är ansvarigt inför myndighetens ledning för sin verksamhet. Utredningens förslag bereds f.n. i . Sammanfattningsvis anser jag att argumenten för att bilda ett bolag inte är tillräckligt övertygande, särskilt som det i detta fall handlar om att tillskapa en unik lösning. Utredaren föreslår vidare en verksamhetsbudget på för centret. Av den presenterade budgeten framgår dock att nästan avsatts till projektmedel. För mig är det oklart vad dessa medel egentligen skall finansiera eftersom centret skall ha rollen som samordnare och inte driva egna projekt eller satsningar utan istället samordna andra aktörers aktiviteter. Jag anser därför att centrets budget borde justeras till det första verksamhets- året. kan budgeten sannolikt reduceras något då budgeten för det första verksamhetsåret inkluderar relativt stora engångskostnader avseende inrättandet av centret. Särskilt yttrande av , (sakkunnig) Jag är, för min del, inte övertygad om att aktiebolag är den mest ändamålsenliga formen för den verksamhet som ett miljöteknik- centrum avses bedriva. Argumentationen för den lösning som föreslås – att centrumet bör ha formen av bolag främst för att näringslivets representanter lättare skulle känna igen sig i styr- och beslutsformer etc. – är enligt min mening otillräcklig. Det finns goda exempel på välfungerande samverkan mellan statliga myndig- heter och näringslivet som inte har formen av aktiebolag, t.ex. det samarbete som sker mellan staten och kring . Denna samverkan grundas på ett samarbetsavtal mellan och staten genom . En närmare analys av för- och nackdelar med en sådan lösning – som alternativ till valet mellan myndighetsstruktur och aktiebolag – hade enligt min uppfattning varit önskvärd. Från de utgångs- punkter jag haft att beakta, finner jag alltså att argumentationen för den föreslagna organisationslösningen inte är tillräckligt väl underbyggd. Organisation av ett nationellt centrum för Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall lämna förslag på en lämplig organisation för ett nationellt centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport för att uppnå en förbättrad samordning och kraftsamling av statens insatser på området. En viktig uppgift för utredaren är att lämna ett konkret förslag på organisationsstruktur, ansvarsfördelning, beslutsformer m.m. I regleringsbrev för för Verket för innovationssystem () har regeringen beslutat att under utgiftsområde 24 Näringsliv anslaget 26:2 Forskning och utveckling skall satsas på miljödriven näringslivsutveckling för att föra vidare vissa delar av Miljöteknikdelegationens arbete. uttalade regeringen i regeringsförklaringen sin avsikt att inrätta ett nationellt centrum för miljöteknikexport. Frågan om ett miljöteknikcentrum togs även upp i det s.k. 121-punktsprogram- met mellan Socialdemokraterna, som lades fast kort därefter. Med anledning regeringens budgetproposition för beslöt att skulle överföras från utgiftsområde 24 Näringsliv anslaget 26:2 Forskning och utveckling till utgiftsom- råde 24 Näringsliv anslaget 38:2 Näringslivsutveckling att användas för en nationell satsning på miljödriven näringslivsutveckling (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:NU1, rskr 2002/03:74). Centrumets uppgifter utvecklades närmare i näringsutskottets betänkande. I regleringsbrevet för gavs Verket för näringslivsutveckling () mot denna bakgrund i uppdrag att till utarbeta ett organisatoriskt förslag till ett nationellt centrum för miljöteknik samt att till utarbeta en lång- siktig strategi inom området. fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att till formulera en nationell innovations- och forskningsstrategi för miljödriven teknik- utveckling. Vidare har en interdepartemental arbetsgrupp analyserat förutsättningarna och uppgifterna för en sådant centrum. Av rapporter framgår att icke obetydliga insatser redan görs, men att dessa är splittrade på ett stort antal aktörer som ansvarar för olika delar av värdekedjan. Några av de centrala aktörerna med ansvar för insatser på området är , IVL , , Staten energimyndighet (STEM) och . Härutöver kan samarbete (SIDA) nämnas som ett exempel på en myndighet som har andra uppgifter men vars verksamhet inrymmer möjlighet att främja svenska företags export av miljöteknik till utvecklingsländer. En viktig uppgift för centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport är därför enligt rapporten att samordna insatserna mellan de olika myndigheterna på området samt att stärka samverkan med näringslivet, särskilt små och medelstora företag. Frågan om behovet av insatser för att främja utvecklingen inom miljöteknikområdet har även berörts av utredningen om det lång- siktiga energipolitiska programmet (N 2002:07). I dess betänkande EFUD – en del i omställningen av energisystemet (SOU 2003:80) föreslås att staten tar ett särskilt ansvar för att stödja kommersialisering av de idéer, produkter m.m. som framkommer genom forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. Även Miljövårds- beredningen (Jo 1968:A) föreslår i sitt betänkande Tänk nytt tänk hållbart (SOU 2000:20) att bör satsa på en strategisk funktion för att underlätta export av miljöteknik samt miljödrivna produkter och tjänster. har på regeringens förslag i budgetpropositionen för (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:NU1, rskr 2003:04:122) beslutat att anslaget 38:2 Näringslivsutveckling under anslags- område 24 Näringsliv skall höjas med för att finansiera dels inrättandet av ett centrum för miljödriven närings- livsutveckling och miljöteknikexport, dels särskilda satsningar inom dessa områden. Medlen står tills vidare till regeringens disposition. Miljöteknikcentrumet skall samordna de aktörer som på statens uppdrag främjar utvecklingen av miljöteknik, miljödriven närings- livsutveckling och miljöteknikexport. Centrumet skall även kunna ges mandat att sköta kontakter med andra länder i dessa frågor. Verksamheten skall var inriktad på såväl renodlad miljöteknik som miljöeffektiva varor och tjänster samt miljöinnovativa lösningar. Centrumets verksamhet skall bedrivas i samspel med regionernas arbete med de regionala tillväxtavtalen/tillväxtprogrammen. Genom samordningen skall en nationell kraftsamling uppnås avseende stöd till utvecklings- och förbättringsprocesser, kunskapsspridning och sektorövergripande samarbete. De insatser som samordnas inom ramen för centrumet bör utformas så att konkreta resultat uppnås såväl . Detta kan innebära att tillvarata möjligheter och koppla insats- erna till pågående internationella processer inom EU eller till FN:s arbete med Milleniemålen och Kommissionen för hållbar utveck- ling, CSD. På kort sikt är det viktigt att insatser görs för att stärka introduktionen av ny miljöteknik på den svenska marknaden och för att förbereda mindre svenska miljöföretag för export samt för att stödja exportsatsningar. För resultat på är det viktigt att insatser görs för att främja tillämpad forskning, utveckling och kommersialisering av nya miljöprodukter och miljötjänster. Miljöteknikcentrumet skall inte ta över de uppgifter som utförs av olika myndigheter inom området miljöteknik och miljö- anpassade produkter utan inrikta sig på att förbättra samordningen av dessa insatser och samverkan mellan aktuella myndigheter. I centrumet skall ingå de viktigaste myndigheterna/organisationerna med främjandeuppgifter inom miljöteknikområdet. Miljöteknik- centrumet skall säkerställa att de samlade statliga medlen används så effektivt som möjligt för att hjälpa svenska företag att utnyttja sina marknadsmöjligheter såväl . Miljöteknikcentrumet skall inte ha formen av en myndighet utan vara ett samordningsorgan för de myndigheter och organisationer som bl.a. på statens uppdrag arbetar med att främja utvecklingen inom området miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknik- export. Hit hör ett stort antal myndigheter och organisationer varav de mest centrala är , och . Andra viktiga aktörer är STEM, SIDA, logisk hållbarhet, , AB , , IVL , och industriforsknings- instituten. Härutöver finns ett antal viktiga regionala och lokala aktörer. Utredaren skall analysera vilka uppgifter som bör ingå i verksam- heten vid ett centrum för miljöteknik, som skall fungera som ett samordningsorgan för de aktörer som bl.a. på statens uppdrag främjar utvecklingen av miljöteknik, miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport. Med utgångspunkt i analysen skall utredaren lämna ett förslag på lämplig legal organisationsform samt ange en modell för beslutsordning inom centrumet och centrumets utform- ning i övrig. Organisationsmodellen skall åstadkomma en kraft- samling kring och förbättra samordningen av statens insatser på området. I förslaget skall således anges organisationsstruktur inklusive organisatorisk anknytning till annan myndighet, ansvarsfördelning, beslutsformer m.m. Utredaren skall i sitt arbete även säkerställa att den föreslagna organisationsmodellen förankras hos de viktigaste aktörerna. Verksförordningens bestämmelser om samarbete mellan myndig- heterna är en viktig princip i regeringens styrning av myndigheterna. I den förvaltningspolitiska propositionen (prop. 1997/98:136) har regeringen uttalat att en ökad samverkan är nödvändig och att informationsteknikens möjligheter bör tas tillvara (bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294). Dessa grundläggande förvaltningspolitiska principer skall utgöra grunden för utredarens arbete. Utgångspunkt för arbetet skall dels vara uttalandet i regerings- förklaringen om inrättande av ett centrum för miljöteknikexport, dels vara uttalandet i denna fråga i överens- kommelsen mellan Socialdemokraterna, och om 121 punkter för ett tryggare, rättvisare och grönare . I överenskommelsen anförs att produkter och tjänster inom miljösektorn är en av världens framtidsmarknader. Mot denna bakgrund föreslås inrättandet av ett nationellt centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport. Centrumet skall arbeta för att stimulera utvecklingen samt öka synligheten och exporten av svenska produkter, systemkunnande och tjänster. Ett viktigt resultat av inrättandet av ett centrum skall vara att nuvarande insatser för svenska miljöteknikföretags produktutveck- ling, kommersialisering, marknadsföring på hemmamarknaden och export förstärks och effektiviseras. Uppgifterna för miljöteknik- centrumet bör omfatta hela värdekedjan. Utredaren skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra sina synpunkter. Uppdraget skall redovisas till . Målsättningen är att centrumet på basis av detta underlag skall kunna inrättas . KOM(2004) 38 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH Främjande av teknik för hållbar utveckling: Europeiska unionens handlingsplan för miljöteknik (Text av betydelse för EES) Hållbar utveckling – dvs. utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att till- godose sina behov – är ett av Europeiska unionens (EU) viktigaste mål. I för hållbar utveckling, som lanserades vid i , fastställdes ambitiösa mål och efterlystes ökad samordning av politiken för att göra det möjligt att uppnå ekonomiska, sociala och ekologiska mål. Den kompletterade därmed Lissabon-strategin, vars mål- sättning var att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. I strategin för hållbar utveckling framhölls också att hållbar utveckling kräver globala lösningar. Den stödde därmed EU:s ansträngningar att inta en ledande roll på den internationella scenen för att främja global ekonomisk och social utveckling och skydda miljön. Den strategiska betydelsen av investeringar i forskning och utveckling (FoU) för Lissabonstrategin och hållbar utveckling betonades också vid i , där man kom överens om att EU:s FoU-budget bör ökas så att den närmar sig Investeringar i forskning, såväl privata som offentliga, är viktiga för EU:s ekonomi och för miljöindustrin.