sou · GSB348 · 2005-01-01 00:00:00 — Med Roots synsätt är det svårt att dra någon gräns mellan rasism och främlingsfientlighet. ras/etnicitet när man undersöker exkludering (och 1979). Gilroy (1987) poängterar dock att ras är en kategori som inte kan underordnas klass. 31 Se t.ex. 1992. Begreppet främlingsfientlighet har ett nära samband med främ- lingsrädsla (xenofobi), som enligt (1995) är en meka- nism som har att göra med människans biologiska arv som socialt däggdjur; en form av överlevnadsmekanism som styrs av äldre struk- turer i hjärnan, den s.k. reptilhjärnan.32 Beteenden som styrs av reptilhjärnan är val av boplats, revirbeteende, sexuellt beteende, omhändertagande av avkomman, jaktbeteende, återvändande till födelse- och boplatsen, uppbyggnad av sociala hierarkier och val av ledare, dessutom rädslan och avståndstagandet från främlingar (1995:115). menar dock inte att bara för att vår hjärna kopplar in revirkänsla när en främling uppenbarar sig så ska detta beteende accepteras, utan en sådan benägenhet kan motverkas genom det sätt på vilket vi organiserar samhället. Påståendet att rasism, främlingsfientlighet och xenofobi orsakas av naturliga mänskliga instinkter tillbakavisas emellertid bestämt av kulturskribenten . Han anser att förklaringen inte bara är felaktig och/eller ofullständig utan också att den faktiskt är besläk- tad med de uttalade rasisternas egen tro på nedärvda egenskaper och beteendemönster. Rasism och främlingsfientlighet är, enligt , föränderliga fenomen, inte någon naturkraft. Dessa fenomen påverkas starkt av omvälvningar i det moderna samhället (1995:249– 255). Även Per (2002:59) argumenterar i . Rasdiskriminering eller mångkultur mot påståendet att främlingsrädsla skulle vara något naturligt eller biologiskt betingat. Istället är denna skapad genom att gamla stereotyper och föreställningar finns inprogrammerade i det undermedvetna hos många i och andra länder. och använder i en studie om folkomröstningen i begreppet främlingsmisstro, vilket ses som en allmän attityd baserad på historiska och kulturella traditioner mot dem som är utifrån, medan rasism ses som riktad mot klart definierade grupper baserade på ras eller etnicitet (och 1989:41–44). Om vi ser främlingsfientlighet som i första hand grundat i den egna oförmågan att hantera en social situation, vilket medför obehag, ovilja och rädsla, så kan lösningen vara att göra människor säkrare på sig 32 I boken (2001) hävdar historikern att olika former av rädsla är en mäktig kraft i den enskilda människans liv och att rädsla och fruktan också kan sägas vara en dominerande diskurs i ett samhälle. En betydelsefull rädsla eller fruktan i för det främmande i form av utlänningar. konkluderar i boken med att rädslan för, eller som jag skulle vilja kalla det diskursen om, utlänningar liksom rastänkande (eller ett tänkande i termer av oförän- derliga egenskaper) har varit faktorer med stark livskraft. Kapitel 2 Forskning och föreställningar 45 själva och organisera samhället så att alla upplever trygghet. Till detta bör dock tilläggas att användandet av begreppet främlingsfientlighet i många fall kan ses som en eufemism av rasism. Detta medför att det nödvändiga medvetandegörandet av att det i samhället finns djupt rotade och ofta omedvetna rasistiska föreställningar misslyckas. Begreppsdefinitioners betydelse för synen på diskriminering och rasism De definitioner som har diskuterats ovan är delvis godtyckliga i den meningen att de i stor utsträckning bestäms av vad som ska under- sökas eller utredas, d.v.s. vilka processer och fenomen man ska analy- sera, liksom av de utgångspunkter och perspektiv man har, i kombina- tion med forskarens/utredarens vetenskapliga målsättningar, män- niskosyn och politiska intressen. Hur rasism och närstående begrepp definieras är emellertid av stor betydelse för den politik som förs och för de åtgärder som kan komma att föreslås när det gäller att bekämpa diskriminering och rasism. Av vikt är alltså att se definitionerna som funktionalistiska men också i ett maktperspektiv. De som har makt att definiera besitter dis- kursiv makt och därmed möjligheter att utestänga andra synsätt. och de los (2002:297) skriver: Definitions- frågan är central om vi ska uppnå en djupare förståelse av föreställ- ningar, handlingar, värderingar och regelverk som skapar den segre- gation som drabbar stora delar av den invandrade befolkningen och även deras barn och barnbarn. En intressant fråga i detta samman- hang är hur forskning och utredningar påverkar människors vardag. Frågan ska inte besvaras här utan endast kommenteras med att den klassiska rasismen byggde på teorier som utarbetats av intellektuella. Den öppna, klassiska rasismen i framför allt rasideologisk tappning finns kvar i uttalat nazistiska grupper men även i de kolo- niala bilder som levt kvar i vår kollektiva föreställningsvärld (se exempelvis 1997). Bilder av till exempel fattiga afrikaner kopplas ihop med utseende och kultur, vilket ofta ger en omedveten nedvärde- ring och kategorisering av svarta. Det finns helt enkelt en seglivad tradition av tänkande i termer av raser som något essentiellt som även påverkar mänskliga relationer (se även Sawyer 2001:133–138). Denna koloniala tankestruktur bygger på idén om den vite mannens överhöghet. Viktigt är att inom forskningen systematiskt undersöka och problematisera hur kulturella, språkliga, historiska och psykolo- giska gränsdragningar skapats i och med kolonialismen. Det finns en kontinuitet mellan det rasbiologiska tänkandet som t.ex. präglade koloniala maktförhållanden och rashygien i svensk tappning och den marginalisering som invandrade personer från framför allt utom- europeiska länder utsätts för. Det är därför betydelsefullt att undersöka vilka diskurser och strukturer som påverkar oss och som gör att många invandrade personer eller adopterade med annorlunda utseende definieras och behandlas som främlingar (de Andra). Det är också angeläget att synliggöra de etablerade föreställ- ningarna och definitionerna som rör rasism. För att använda ord (1993:179–185) så spelar den dominerande diskursen i t.ex. forskning en viktig roll i reproduktionen av rasism. Den uttrycker, övertygar och legitimerar etniska stereotyper och fördomar och befäster rådande sociala förhållanden. Genom att endast kategorisera högerextremism som rasism blir alla vanliga svenskar definierade som icke-rasister, om än kanske lite främlingsrädda. Ett vanligt sätt att argumentera är: Jag är inte rasist, men Eftersom endast högerextremism och nazism räknas som rasism görs inga allmänna politiska eller sociala insatser för att bekämpa alla yttringar som har rasism som grund. Även (1990, 1991) menar att visserligen fördöms öppen rasism och nazism offentligt, men de subtila formerna observeras ofta inte av majoritetssamhället. För att kunna motverka även dessa former måste extra uppmärksamhet ges åt de individer som upplever osynlig rasism. Politiker och tjänstemän som bestämmer den politiska dag- ordningen både på kommunalt och nationellt plan sätter ofta likhets- tecken mellan rasism och högerextremism. Så gjordes t.ex. i Klippan . Alla krafter i kommunen användes för att bekämpa nazister. Det är självklart inte fel att motverka nazism och öppen rasism, men det räcker inte. För att förklara vad jag menar kan isbergsbilden användas. Vad majoritetsbefolkningen normalt lägger märke till är det som finns ovanför ytan, en liten del av isberget som kanske utgör några procent. Resten finns under vattenytan. Några förnimmer denna del medan majoriteten knappast tänker på dess existens. Ovanför ytan finns den öppna rasismen. Denna är det naturligtvis viktigt att få kunskaper om och motarbeta. Men, som undersökningen i Klippan visar, får den manifesta rasismen sin näring och nya proselyter genom den latenta/underliggande rasismen som också är mycket allvarlig i Kapitel 2 Forskning och föreställningar 47 sig och måste synliggöras i den svenska kontexten (Wigerfelt och Wigerfelt 2001).33 Om man enbart sätter den öppna, manifesterade rasismen och nazismen i centrum i forskning och utredningar är risken att rasism ses som en individuell sjukdom, som ofta drabbar de lågutbildade arbetarungdomarna. De annorlunda blir både nazisten och invandra- ren – ibland beskrivna som lika goda kålsupare (Wigerfelt och Wigerfelt 2001). Om man ser rasism endast på detta sätt missar man att manifesterad rasism är en extrem yttring av fördomsfulla attityder och diskriminerade handlingar. Eftersom ordet rasist blivit så stigmatiserande är det inte alltid lämpligt att använda som etikett på individer. Men man bör inte för den skull gå så långt som att förneka individuella rasistiska uttrycks- sätt.34 Att institutionell rasism är ett användbart begrepp i betyder inte nödvändigtvis att alla institutioner är rasistiska men att tankar och handlingar mer eller mindre påverkas av dominerande strukturer och föreställningsmönster. Det finns inga rena former av de begrepp och termer som har defi- nierats och problematiserats i denna artikel, utan verkligheten är en 33I detta innefattas inte minst subtila former av utestängningar, som exempelvis de blickar och kroppsspråk som signalerar att vissa människor, exempelvis kategorin invandrare, är mindre värda och får en position som underordnad (2002). Detta är helt enkelt en form av symboliskt våld som får vissa personer att känna sig som icke-personer. Hit bör man också räkna de främlingsfientliga diskurser och det stereotypiska tänkandet som många, både i Klippan och i övriga , uttrycker på olika sätt. Dessa stereotyper och diskurser är kopplade till institutionella och struktu- rella maktförhållanden (se även och 2002). 34I Klippanundersökningen (Wigerfelt och Wigerfelt 2001:216) angav informanter att de använde ordet rasist som ett skällsord: Fick vi inte som vi ville så kallade vi den personen för rasist. Vi hade så jättelätt att beskylla folk för rasism. Ofta blev det bråk med och en ung man som varit med om mycket slagsmål säger: Det blev ett sånt maktbegär, man ville ha respekt. Fast vi fick inte respekt, vi fick bara rädsla. I en undersökning av ungdomar i fann (1997:102) att [] det att vara ball och tuff framstår som en viktig livsstil när man ses som underlägsen. Hon tolkade attityderna och förhållningssättet som ett slags försvars- beteende. Tillsammans i grupp vågar man möta andra och ifrågasätta, ja, till och med hota den värld som nedvärderar. menar vidare att denna motkultur både är riktad inåt för att säkra en känsla av tillhörighet och sammanhållning och utåt, som en protest mot ett nedvärderande bemötande, utanförskap och maktlöshet. En fara då rasism och rasist används för att stämpla människor är att det kan medför att tjänstemän inte vågar dra de gränser som förordningar och politiska beslut kräver. Etnologen har inom ramen för pilotkommunarbetet (se vidare ) skrivit rapporten ? (2002) angående situationen i . Under intervjuer med tjänstemän och politiker i kommunen fick hon ofta höra att det fanns en rädsla att bli stämplat som rasist och därför vågade inte några av de intervjuade fatta lagenliga beslut. mix av dessa. Latent har vi alla fördomar och kan utföra eller utför diskriminerande handlingar. Beroende på omständigheterna kan dessa i vissa fall utvecklas till öppen rasism. För att kunna förändra makt- förhållanden och relationer mellan majoritetsbefolkning och minori- teter krävs fördjupad forskning med utgångspunkt i ett komplext rasismbegrepp för att synliggöra både föreställningar/diskurser med rasism som fundament och praktiskt handlande i form av diskrimine- ring. Kapitel 2 Forskning och föreställningar 49 The nature of prejudice. : Addisson -. , , och . Del- rapport till angående kommuns arbete mot rasism och främlingsfientlighet inom ramen för pilot- kommunprojektet. Anthias, Floya och . Race, nation, gender, colour, class and the anti-racist struggle. The origins of totalitarism. : Harcourt Brace. The human condition. Attribution of value stereotypes as a con- sequense of group membership: Latvian and Russian students living in compared. 26:273–285. Frihet, jämlikhet, brodermord. Revolution och kolonialism hos och . Balibar, och . Race, nation, class: ambiguous identities. Ideology, politics, hegenomy. The new racism. : Junctions Books. Att förstå främlingsfientlighet och rasism. i Rasismens varp och trasor. Bhatt, Chetan. The lore of the homelands: Hindu nationalism and indigenist neoracism. i Les och . Theories of race and racism: A reader. och : Routledge. Racist violence in Europe. Kategoriseringens kraft – några perspektiv från den amerikanska historien. Historisk , nr 4. Välfärdsstaten i det mångkulturella samhället. : Acta Universitatis Upsaliensis. Brah, Avtar. Difference, diversity, differentiation: Process of racialisation and gender. Racism and migration in Western Europe. Oönskade i folkhemmet. Rashygien och sterilisering i . De liker oss ikke. Den norske rasismens ytringsformer. Ethnicity and globalization. de los , . Mångfald och differentiering. Diskurs, olikhet och normbildning inom svensk forskning och samhällsdebatt. : /SALTSA. de los , , och . Introduktion – Maktens (o)lika förklädnader. i de los , och . Maktens (o)lika för- klädnader. de los , och . Vardagsdiskrimine- ring och rasism i . : Integ- rationsverket. Fördelning av makt och inflytande ur ett integrations- politiskt perspektiv. Beslut vid regeringssammanträde . Race, culture and difference. , , och . Miljonprogram och media. Föreställningar om människor och för- orter. : ; : Integra- tionsverket. Understanding everyday racism: An inter- A short history. Vi mot dom. Det dubbla främlingskapet i . : Federativs Förlag. There ain´t no black in the union jack. Small act: thoughts on the politics of black cultures. : Serpents tail. Kapitel 2 Forskning och föreställningar 51 The black : modernity and double con- sciousness. Between camps: nations, cultures and the of races. : Penguin Books. Race critical theories. Philosophy and the politics of meaning. Rasism som ideologisk diskurs. Häften för kri- tiska studier, nr 3. The spectacle of the Other. Representation, cultural representations and signifying practices. International perspectives on causes and control. The history of an idea in the west. The politics of belonging and migration in Europe. Identity dynamics and the construction of boundaries. : Nordic Academic Press. Sociala kategoriseringar – historikerns och historiens. Historisk , nr 4. Gräsrotsbyråkrati och normativ svenskhet. Hur arbetsförmedlare förstår en etniskt segregerad arbets- marknad. Etnicitet och nationalism. : Nya Doxa. Exkludering av invandrare i stadspolitiken. Makt och maktlöshet i –2000. Studies in Political Science 4. Kön och ras i rumsliga identitetskonstruktioner. i de los , och . Maktens (o)lika förklädnader. De andra: amerikanskt kulturkrig och euro- peisk rasism. On the semantics of historical times. Från Gobineau till . Reflektioner kring rasism. Reflektioner kring rasifiering och några andra ord. Om tillhörighet och utanförskap. Den nationella rörelsen. Hvordan diagnostisere rasismen. De liker oss ikke. Den norske rasismens yttringsformer. Kulturell och social kategorisering av de homosexuella. Historisk , nr 4. 1800-talets – ett exempel på social kategorisering vid livets gränser. Historisk , nr 4. Rasism och antirasism på dagordningen. Studier av televisionens nyhetsrapportering . och : Routledge. Racism after race relations. , och de los . Kalla mökret natt! Kön, ras/etnicitet i det postkoloniala . i de los , och . Maktens (o)lika för- klädnader. Etnisk boendesegregation i folkhemmet. : Universitet, . Om det behövs blir vi uppkäftiga. i de los , och . Maktens (o)lika förklädnader. En studie över struktu- rella mekanismer och föreställningar som kan ligga till grund för rasism, marginalisering och diskriminering i . Rapport till kommun och inom ramen för . O', Tom. Etnicitet i spänningsfältet mellan kultur och bio- logi. i Finur Magnússon. Etniska relationer i vård och omsorg. Racial formation in the . och : Routledge. Offentlig fruktan i första hälft. : Nordic Academic Press. Kapitel 2 Forskning och föreställningar 53 Exploring national – local dynamics in the social exclusion of immigrant groups: A Swedish case. Paper for presentation at the at Ceren, , 10–12 October 2002. 2003 Combating uncertainty, combating the global. Identity dynamics and the construction of boundaries. : Nordic Academic Press. En samtidsspegling, en över- sikt. Racism, racialized spaces, and the popular geographical imagination. Berkley: fornia Press. Colonial immigrants in a : A class analysis. : Routledge & Kegan . Root, Maria.1996. The multicultural experience: racial borders as the new frontier. Thousands Oaks: . Rydström, (1998) Tidelagen och den homosexuelle mannen. Två typer i den svenska rättshistorien. Historisk , nr 4. Rasismens varp och trasor i Rasismens varp och trasor. Första gången jag såg en neger – en svensk självbild. Om tillhörighet och utanförskap. Schierup, och . Paradoxes of multiculturalism. Avebury: Aldershot. Skeletten i garderoben. Om rasismens idéhistoriska rötter. : Mångkulturellt centrum. SOU 1989:13, Mångfald mot enfald. Slutrapport från kommissionen mot rasism och främlingsfientlighet. SOU 1996:55, , framtiden och mångfalden. SOU 2001:39, Ett effektivt diskrimineringsförbud. Om olaga diskri- minering och begreppen ras och sexuell läggning. Betänkande års diskrimineringsutredning. Kriminella, tattare och tatuerade. Betydel- sen av social kategorisering för kulturell identitetsförklaring. Historisk , nr 4. Tesfanuney, Mekonnen. Imag(in)ing the other(s). Migration, racism and the discursive construction of migrants. Communicating racism: Ethnic prejudice in thought and talk. van Dijk, Teun. Denying racism: Elite discourse and racism. Racism and migration in Western Europe. Towards an Afro-Ameri- can revolutionary Christianity. Changes in attitudes towards immigrants. Current nr 388. Wigerfelt, och S. . The theoretical status of the concept of race. i Les och . Theories of race and racism. Rasdiskriminering eller mång- kultur. De rena och de andra. Om tvångssteriliser- ingar, rashygien och arvsynd. Kön, etnicitet, identitet. Etnicitet, medborgarskap och gränser. i de los , och . Makt- ens (o)lika förklädnader. 3.Nyhetslogik och främlingssyn i mediernas konstruktion av invandrare Nyhetsjournalistik använder vardagskulturens språk, symboler och berättelseformer och skapar en länk av gemensamma betydelser mellan de offentliga och privata samhällssfärerna och mellan besluts- fattare och allmänhet. Journalistik gör något mer avgörande än att överföra politiska budskap från eliten till en läsekrets, den medverkar aktivt i att producera det som räknas som samhälleliga händelser och den skapar en allmänhet i form av en läsekrets som delar åtminstone situationsbestämda och rudimentära tolkningsgemenskaper. Nyhets- journalistik ska alltså inte uppfattas som en del vilken som helst i masskommunikationen, utan både som konstituerande för det moderna samhället och som en nödvändig kraft för social förändring (1996). De påståenden och berättelser som aktualiseras i nyhetstexter är handlingar i en materiell värld; i det här fallet i det svenska samhället med dess möjliga förhållningssätt till nationen, till flyktingar och till personer och grupper som kallas invandrare. I den mån som nyhets- texter arbetar med kategoriseringar där invandrare förknippas med problem eller där vissa orter gestaltas som skrämmande och främ- mande, så bidrar nyheterna till att skapa ett samhälle med invandrar- problem och segregerade bostadsområden (Ristilammi 1994; Pred 2000; m.fl. 2000; Pripp 2002). Flyktinginvandringen och flyktingpolitiken, invandrares ställning i det svenska samhället och rasism och främlingsfientlighet har rönt stor uppmärksamhet i svenska nyhetsmedier under de två senaste årtion- dena. Sammantaget hör dessa frågor till de fem mest uppmärksam- made samhällsområdena i nyhetsrapporteringen under 1980- och 1990-talen (1998, 2002).1 Hur frågorna framträder i nyhets- rapporteringen; med genomslag för vissa kategoriseringar, definitioner och tolkningsramar har sannolikt betydelse för vilka idéer som domi- nerar det offentliga samtalet och får i sin tur materiella konsekvenser av olika slag. I det följande ska jag ta upp några drag i nyhetsmediernas kon- struktion av invandrare2 och invandrarfrågor. Syftet är dels att urskilja olika tekniker i nyhetsberättandet som utformar mediernas invandrare, dels att läsa texterna som budskap, som medvetet eller omedvetet utgår från föreställningar om vilka vi, den antagna läsekretsen, är och som upprättar gemenskaper och identiteter, bland annat genom att upprätta gränser till Andra. Nyhetsjournalistikens gestaltningar av ett ämne har speciella drag, de regleras av de koder och konventioner som omger nyhetsmakandet. Analyser av nyhetsjournalistik berör följaktligen ett begränsat och genrespecifikt sätt att medialt behandla frågor. tillmäts nyhetsjournalistiken stor vikt i samhället, genom att den inte är fiktiv, genom att den eftersträvar objektivitet och balans och inte minst för att nyheterna finns omkring oss. Begreppet nyhetslogik är en sammanfattande beteckning på de fast strukturerade kommunikationsformer som nyhetsmediernas arbets- och tankemönster framkallar; en logik som har ett starkt genomslag i samhället genom att den rangordnar och orkestrerar andra diskurser 1Asp använder innehållet i Rapports nyhetssändningar som indi- kator på intresseinriktningen i rikstäckande svenska nyhetsmedier (1998:26). 2Undersökningsområdet ger för min del upphov till terminologiska problem, bero- ende på att jag studerar de idéer som kommer till uttryck i nyhetstexter. I nyhetstexter finns invandrare som en självklar kategori, som jag kallar invandrare. Den har inte samma omfång som kategorin personer som har invandrat eller personer som har invandrat samt deras barn. Hela poängen med artikeln är att medieinvandraren är någonting annat. I nyhetstexter finns också en underförstådd publik med tänkta gemensamma utgångs- punkter, som jag kallar textens vi; en kategori lika diffus som invandrare. De ter- minologiska problemen uppträder när jag citerar ur nyhetstexter som berör invand- rare. Om det handlar om direkta citat så kan de personer och grupper som texterna handlar om bli textens invandrare. När texten har en underförstådd gemenskap så är den vi, men när texten explicit hänvisar till ett vi, så kallar jag det vi. En person som är beskriven eller intervjuad för att han/hon uppfattas som tillhörig kategorin invandrare, är när jag refererar till texten en invandrare. Trassligt, minst sagt, och jag lyckas heller inte vara helt konsekvent. Kapitel 3 Nyhetslogik och främlingssyn i mediernas konstruktion av invandrare 57 och anpassar dem till de egna berättelseformaten i texter för oss i den stora publiken att begrunda som verklighetsbeskrivningar. Vi nyhetskonsumenter ser delar av verkligheten genom nyhetsjournalisti- kens koder, vi ser inte koderna som sådana (2000). Av den anledningen är det viktigt att analysera nyheternas inbyggda antagan- den om världen och hur nyhetsmakandets rutiner strukturerar avgör- ande frågor i vårt samhälle. Nyheternas mest grundläggande egenskaper är så självklara att de sällan är föremål för begrundan. Å ena sidan har de sanningsanspråk – att berätta om det viktigaste som har hänt – och å andra sidan är de historier. Att välja ut och kontextualisera vissa fenomen i nyhetshistoriernas format kräver tolkning, selektion, värde- ring och gestaltning i enlighet med vissa kriterier. Det som kallas nyhetsvärden går både att uppfatta som tumregler för vad som ska bli nyheter och som mönster i nyhetsberättandet (Tuchman 1978; 1991). Nylighet, beröring med samhällseliten, negativitet och möjlig- het till personifiering brukar lyftas fram som viktiga nyhetsvärden. En nyhetshistoria bör också präglas av entydighet, meningsfullhet och konsonans med tidigare föreställningar (Galtung och 1973).