sou · GSB3123d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Den registrerade skall avföras från om 1.han eller hon inte längre uppfyller villkoren för registrering enligt 2.sådant förbud som anges i 12 § första stycket har meddelats för den registrerade, 3.avgift inte betalas enligt 15 § andra stycket eller 4.han eller hon begär det. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.11. Den som ansöker om registrering i , skall betala en ansökningsavgift. Om en sökande vill bli registrerad under mer än en yrkesbeteckning, skall en avgift betalas för varje registrerad beteckning. Den registrerade skall i övrigt betala en årlig avgift. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.18. Endast den som är registrerad i , har rätt att använda sig av beteckningen registrerad tillsammans med den yrkesbeteckning som han eller hon finns registrerad under. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.12. Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skade- stånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag eller för- fattningar som har meddelats i anslutning till denna lag. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.17.7. Personuppgiftslagens bestämmelse om rättelse och skadestånd gäller enbart vid överträdelse av den lagen. Genom 17 § görs be- stämmelserna tillämpliga även då uppgifter behandlats i strid mot AKM-registerlagen. Beslut enligt 8, 10-12 och 14 §§ får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Beslut om rättelse eller om avslag på ansökan om informa- tion enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204) får också överklagas hos sådan domstol. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.20 och den anger uttöm- mande vilka olika beslut enligt denna lag som får överklagas. Den som bryter mot bestämmelsen i 16 §, skall dömas till böter. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.19. Genom denna bestäm- melse åläggs den som uppsåtligen bryter mot bestämmelsen ett visst straffansvar (jfr 1 kap. 2 § ). Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela ytterligare föreskrifter om 1.vilka uppgifter som närmare skall innehålla, 2.villkoren för registrering, 3.avgift för registrering. Genom bestämmelsen bemyndigas regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, att meddela vissa ytterligare före- skrifter. I vilka avseenden detta gäller har angetts vid berörda avsnitt i betänkandet. De övriga frågor som det finns behov av att meddela föreskrifter om, kan så ske med stöd av regeringens allmänna bemyndigande i regeringsformen (8 kap. 13 §). 1.Denna lag träder i kraft . 2.För de yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin som enbart uppfyller villkoren enligt 11 § 2. a) gäller för registrering att de skall ha varit yrkesverksamma i sammanlagt . Denna bestämmelse gäller till utgången av . Dessa bestämmelser har behandlats i avsnitt 8.1. Nationellt register över personer som utövar Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas för att utarbeta förslag till upprättan- det av ett nationellt register över personer som utövar alternativ- eller komplementärmedicin. I uppdraget ingår att utreda för vilket eller vilka ändamål registret skall föras och vilket innehåll registret skall ha. I utredarens uppdrag ingår att väga de för- och nackdelar som ett frivilligt respektive obligatoriskt register kan innebära. Ut- redaren skall även föreslå vilken organisation som skall ansvara för det. Uppdraget skall redovisas . Förslag i budgetpropositionen för I budgetpropositionen för , Utgiftsområde 9 (Hälsovård, sjukvård och social omsorg) ökade regeringen anslaget 13:3 (Bidrag till hälso- och sjukvård) med för att inrätta ett nationellt register över personer som utövar komplementär- medicin. I propositionen uttalar regeringen att en särskild utredare bör få i uppdrag att utreda hur registret skall utformas samt vem som skall ansvara för registret. Termen komplementärmedicin används för de terapier som i vissa fall används som ett komplement till hälso- och sjukvården i mot- sats till alternativa terapier, som per definition används som ett alternativ till hälso- och sjukvården. I alternativmedicinkommitténs betänkande Alternativmedicin 1, Huvudbetänkande från alternativ- medicinkommittén (SOU 1989:60), definierades begreppet alter- nativ medicin som sådana åtgärder med syfte att medicinskt före- bygga, utreda och behandla sjukdomar och skador som inte har godtagits i hälso- och sjukvården. I propositionen Yrkesverksam- het på hälso- och sjukvårdens område (prop. 1997/98:109) definie- ras alternativmedicin som sådan verksamhet som inte accepteras inom skolmedicinen och där yrkesutövarna inte kunnat visa att verksamheten bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet. The Cochrane Collaboration, en internationell organisation som verkar för att samla all tillgänglig vetenskap som rör behandling och som baseras på randomiserade, kontrollerade studier, har be- skrivit området alternativmedicin som alla de former för hälso- och sjukvård som i ett visst samhälle eller i en viss kultur under en viss historisk period existerar utanför det politiskt dominerande hälso- och sjukvårdssystemet. Nuvarande bestämmelser på register- och personuppgiftsområdet reglerar personuppgiftslagen (1998:204, PuL) när- mare skyddet för den enskildes personliga integritet vid behandling av personuppgifter. PuL utgör ett genomförande i svensk lagstift- ning av och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EG-direktivet om personuppgifter). I 2 § PuL anges att om det i annan lag eller förordning finns bestämmelser som avviker från lagen, skall de bestämmelserna gälla. Sådana bestämmelser får dock inte strida mot det underliggande EG-direktivet. PuL har ny- ligen varit föremål för en översyn. överlämnade betänkandet Översyn av personupp- giftslagen (SOU 2004:6). Sekretesslagen (1980:100) innehåller bestämmelser om tystnads- plikt och handlingssekretess i det allmännas verksamhet. Sekretes- sen innebär förbud mot att röja en uppgift oberoende av hur detta sker. Sekretessen gäller både mot enskilda och mot andra myndig- heter men också i förhållandet mellan olika verksamhetsgrenar inom samma myndighet om de är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra. Sekretesslagen har varit föremål för en omfattande översyn. Offentlighets- och sekretesskommittén (dir. 1998:32) överlämnade betänkandet Ny sekretesslag (SOU 2003:99) till regeringen. Exempel på personregister inom vårdsektorn Det finns centrala register med uppgifter om vårdgivare samt hälso- och sjukvårdspersonal. Dessa uppgifter återfinns bl.a. i vård- givarregistret och registret över legitimerad hälso- och sjukvårds- personal. Med införandet av lagen (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården (tillsynslagen) ålades alla vårdgivare att anmäla sina verksamheter till . ålades att upprätta ett register över alla anmälda verksam- heter (vårdgivarregistret). Dessa bestämmelser finns nu i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (LYHS). Enligt den skall föra ett automatiserat re- gister över anmälda verksamheter. Registret får användas för tillsyn och forskning samt för framställning av statistik. Registret får bl.a. innehålla uppgifter om namn eller firma och personnummer eller organisationsnummer för den som bedriver verksamheten, var verksamheten bedrivs, verksamhetens inriktning och verksamhe- tens omfattning. Registret är offentligt. för även ett register över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal (HoSP). Registret har funnits sedan tidigt 1900- tal och började databearbetas . Olika kategorier av medicinalpersonal har successivt tillförts registret. Registret är inte författningsreglerat. Av ändamålsbeskrivningen framgår att regist- ret är avsett för tillsyn, forskning, enkäter, prognoser, framställning av statistik och matriklar samt för utlämnande av uppgifter till och hos Totalförsvarets plikt- verk. Något nationellt register över alternativmedicinska utövare finns inte , däremot finns exempel på branschorganisationer på om- rådet som för egna register över sina medlemmar. Som exempel kan nämnas () som är en av flera branschorganisationer för förbund inom den komplementär- och alternativmedicinska sektorn. har bl.a. utarbetat ett sy- stem för att auktorisera och kvalitetssäkra enskilda yrkes- utövare och för även ett register över dessa yrkesutövare. exempel på organisationer som för register över sina medlemmar är svensk massage och för komplementär medicin. Exempel på andra länders register över alternativmedicinska utövare Det norska Helsedepartementet har utarbetat en departements- föreskrift om frivillig registrering för utövare av alternativ behand- ling. Registerordningen skall bl.a. bidra till att tillvarata patient- säkerheten. Förslaget till föreskrift skall remitteras innan beslut kan fattas. I bereds ett lagförslag om en register- ordning för alternativa utövare. Lagen föreslås träda i kraft . Enligt lagförslaget skall registreringen vara frivillig och syfta till att öka säkerheten för brukarna av alternativ behandling. Det finns anledning att undersöka om även andra europeiska länder har genomfört liknande registerordningar. har ställt krav på regeringen att minska den administra- tiva bördan för små företag . En utgångs- punkt för regeringens arbete med bättre och enklare regler för små företag är att alltid systematiskt väga nyttan av en ny reglering mot den administrativa börda som regeln ger upphov till. Ett krav på registrering av utövare av alternativ- eller komplementärmedicin kan medföra en ökad administrativ börda för dessa företag som till övervägande del är ganska små. En avvägning måste även göras mellan nyttan av ett register och enskildas behov av skydd för den personliga integriteten. Mot denna bakgrund är det väsentligt att överväga om registret skall vara frivilligt eller obligatoriskt. Förslag till direktiv om tjänster på den inre marknaden Det pågår () förhandling om Europeiska kommissionens förslag till direktiv om tjänster på den inre mark- naden (KOM(2004)2 slutlig) som bl.a. syftar till att förenkla tjänsteutövares etablering och tillfällig gränsöverskridande tjänste- utövning på den inre marknaden. Utövande av komplementär- eller alternativmedicin torde falla under EG-fördragets regler om fri rörlighet för tjänster. Det är därför av vikt att utredaren i sitt arbete iakttar EG-rättsliga principer, dvs. ett registreringsförfarande bör vara nödvändigt, proportionerligt och inte mer ingripande än nöd- vändigt för att nå sitt syfte. Utredaren skall också beakta hur di- rektivet om tjänster på den inre marknaden kan påverka uppdraget. Utredaren får i uppdrag att utreda hur ett nationellt register över personer som utövar alternativ- eller komplementärmedicin skall upprättas. Utredaren skall bedöma vilka krav och kriterier som bör uppfyllas för att en enskild utövare skall registreras. I uppdraget ingår att utreda för vilket eller vilka ändamål registret skall föras och hur det skall nyttjas på bästa sätt. Utredaren skall särskilt be- akta allmänhetens och hälso- och sjukvårdens intresse av tillgång till information om alternativ- eller komplementärmedicinska ut- övare för att bl.a. möjliggöra en ökad dialog mellan alternativmedi- cinen och skolmedicinen. Mot bakgrund av att utövare av alternativ- eller komplementär- medicin till övervägande del är mindre företag skall en utgångs- punkt för arbetet vara att den administrativa börda som registrering kan medföra för den enskilde utövaren måste uppvägas av nyttan av detsamma. Utredaren skall särskilt överväga om registreringen skall vara frivillig eller obligatorisk. Utredaren skall beakta det liggande förslaget till nytt direktiv om tjänster på den inre marknaden. Ut- redaren skall även beakta registrets nytta för framtida bruk, t.ex. för patientsäkerhet och forskning på området. Det är i detta sammanhang viktigt att fastslå att registreringen inte skall medföra att ifrågavarande yrkesgrupper omfattas av den tillsyn som Social- styrelsen utövar över hälso- och sjukvården och dess personal. Utredaren skall föreslå vilket innehåll registret skall ha och vem som skall ansvara för det samt föreslå lämplig reglering. Utredaren skall även föreslå vilket medium som skall användas för att föra re- gistret. Utredaren skall överväga vad som bör gälla för direktåtkomst till uppgifter i registret och för eventuell sambearbetning av person- uppgifter mellan detta och andra register. I utredarens uppdrag ingår att föreslå vad som skall gälla i fråga om skyldigheten att lämna information till den registrerade. Utredaren skall se över hur uppgifter i registret skall hållas upp- daterade respektive avföras och vad som skall gälla för bevarande och gallring av dem. Förslag skall lämnas på vilken kontroll och säkerhet som krävs vid behandling av personuppgifterna och när de skall rättas, blockeras eller utplånas. Utredaren skall i sina förslag utgå från den resursram som av- sattes i budgetpropositionen för för inrättande av ett re- gister. I uppdraget ingår även att bedöma kostnaderna för den framtida driften och hur denna skall finansieras. Om utredarens förslag medför konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män skall detta anges. Utredaren skall beakta nu gällande författningar som påverkar behandlingen av personuppgifter, t.ex. personuppgiftslagen (1998:204), det underliggande EG-direktivet (95/46/EG) om personuppgifter och sekretesslagen (1980:100). Eftersom det är regeringens mening att särlagstiftning bör gälla utöver personuppgiftslagen och begränsas till att avse frågor som är specifika för den verksamhet som omfattas av lagstiftningen, skall utredaren lämna förslag till lagstiftning utformad efter sådana rikt- linjer. Reglerna bör i så stor utsträckning som möjligt stämma överens med personuppgiftslagens reglering till skydd för den personliga integriteten. Utredaren skall i sitt arbete tillämpa ett öppet arbetssätt och samråda med branschorganisationer på området. Utredaren bör också samråda med Datainspektionen och Utredningen om för- fattningsreglering av inom hälso- och sjukvården m.m. (S 2003:03). Utredaren skall göra de internatio- nella jämförelser som bedöms vara relevanta för uppdraget. Ut- redaren skall analysera förslagens effekt för små företags villkor och därvid samråda med . Redovisning av uppdraget.