sou · GSB359d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Jag har i kapitel 7 föreslagit ett nytt statligt bidragssystem för kvinnors organisering. Det nya ger möjlighet för fler kvinnoorgani- sationer att söka bidrag. Utöver de 18 organisationer som fick bidrag 2004, beräknar jag att det tillkommer ett 20-tal kvinnoorganisationer som kommer att ansöka om bidrag. Med de antaganden som jag har gjort, beräknar jag att kostnaden för organisationsstöd, internationellt stöd, etable- ringsstöd och verksamhetsstöd uppgår till för- delat på ett 40-tal kvinnoorganisationer. Grunden för dessa beräk- ningar har jag redovisat i avsnitt 7.8. Jag har övervägt tänkbara källor för att finansiera det nya stats- bidraget för kvinnors organisering. Som huvudalternativ är mitt förslag att en andel av överskottet från AB , motsva- rande , skall finansiera stödet för kvinnors orga- nisering. Jag föreslår också att av verksamhetsstödet i det stat- liga partistödet avsätts för att finansiera kvinnoorganisationernas verksamhet inom de politiska partierna. Dessutom har jag övervägt att en viss andel, motsvarande , överförs till anslaget för kvinnors organisering från följande anslag: Konsekvenser av utredningens förslag Stödet till frivilliga försvarsorganisationer Jag har också övervägt hur den föreslagna fördela statsbidraget för kvinnors organisering skall finansieras. Min bedömning är att årets anslagssparande på m.m. bör kunna finansiera den föreslagna nämnden, eftersom detta kan ses som en del i verksamhet. Jag bedömer att även medel från jämställdhetsprojekt bör kunna användas för detta ändamål eftersom även denna utgiftspost har ett anslagssparande. 10.2Förslag om andel av överskottet från AB Mitt förslag: En andel av överskottet från AB , motsvarande , skall finansiera stödet för kvinnors organisering. Från finns ett vinstdelningssystem som är base- rat på AB Svenska Spels samlade överskott. Vid fördelningen , som baseras på överskottet 2003, tillfördes idrotten och ungdomsorganisationerna . 2003 beslutades också om en riktad satsning till idrottsrörelsen framåt, den s.k. Idrottsmiljarden. Detta innebär en ökning av det statliga stödet till dessa verksamheter. AB Svenska Spels drygt 7 100 och är placerade i restauranger och bingohallar. har en framtoning som verkar vara anpassad till främst kvinnor som målgrupp. De är placerade i miljöer som riktar sig till kvinnors spelande, såsom bingohallar. var omsättningen på 644 mil- joner kronor. Bingohallarnas behållning uppgick till och fördelades, efter en del administrativa kostnader, till samma lokala ideella föreningar som är förmånstagare även på bingospelet. fick , RF det överskott som blev kvar, efter att hade täckt sina kostnader för invester- Konsekvenser av utredningens förslag ingar, service och administration m.m. Vilket uppgick till . ingår dessa pengar i den nya fördel- ningsmodellen där även ingår. Behållningen från både bingospelet och fördelas enligt beslut från i respektive län. Detta beslutas och granskar klubbarnas verk- samhet. För föreningar med ungdomsverksamhet bedöms antalet aktiva medlemmar 7–samt även det lokala aktivitetsstödet (). Andra föreningar bedöms utifrån verksamhet och kostna- der. I bingohallarnas allianser är idrottsföreningar. Resterande ingår handikapp-, nykterhets-, och scout- organisationer m.fl. Min bedömning är att det statliga stödet till idrottsorganisatio- nernas och barn- och ungdomsorganisationernas lokala verksamhet genom vinstdelningssystemet är mycket omfattande. Organisatio- ner som har omfattande lokala aktiviteter och bedriver ett aktivt lokalt arbete, men som inte är barn- och ungdomsorganisationer, kan inte få del av dessa medel. Jag anser att staten skall anlägga ett könsperspektiv på fördel- ningen av överskottet. Därför föreslår jag att en viss andel av över- skottet från AB , motsvarande , skall finansiera stödet för kvinnors organisering. En del av verk- samhetsbidraget riktas mot att särskilt nå unga kvinnor. Stödet riktas också mot nya rörelser, där särskilt unga kvinnor är aktiva. 10.3Överväganden om stöd till kvinnoorganisationerna inom de politiska partierna Mitt förslag: av verksamhetsstödet i det statliga partistödet avsätts för att finansiera kvinnoorganisationernas verksamhet inom de politiska partierna. Utgångspunkten för mina överväganden har varit att regeringen redovisade regeringsförklaring att det finansiella stödet till partiernas arbete skulle öka för att människors engagemang skulle kunna tas tillvara. Det påpekades att även om politiska partier, föreningar och folkrörelser tappar medlemmar så ökar det politiska engagemanget i samhället. Konsekvenser av utredningens förslag Enligt statsministern vore det slöseri att inte ta tillvara männi- skors engagemang. Han betonade att pensionärernas erfarenheter är en viktig resurs, precis som unga människors perspektiv. Reger- ingen skulle därför ta initiativ till att höja partistödet så att parti- erna bättre kan stödja skolningen av nya förtroendevalda inom de politiska ungdomsförbunden. Min uppfattning är att även kvinno- organisationerna spelar en väsentlig roll i detta sammanhang. Det statliga stödet till de politiska partierna uppgår 2004 till totalt . En höjning med är beslutad. Partistödet är uppdelat på bidrag till partiernas allmänna verksamhet samt till kanslistöd för riksdagsledamöternas och parti- gruppernas arbete. Partistödet lämnas som mandatbidrag, medan kanslistödet utgår som grundstöd och tilläggsstöd. Verksamhets- stödet till partierna uppgår 2004 till . Ett parti, som har fått av rösterna i hela landet, får ett helt grundstöd som är . Jag har övervägt möjligheten att av verksamhetsstö- det i det statliga partistödet avsätts för att finansiera kvinnoorgani- sationernas verksamhet inom de politiska partierna. En sådan lös- ning liknar den som finns i och som jag har redovi- sat i kapitel 5. Där avsätts av bidragen till de politiska partiernas verksamhet till kvinnors politiska verksamhet. Om av det allmänna verksamhetsstödet i det statliga partistödet skulle avsättas för att finansiera verksamheten i de poli- tiska partiernas kvinnoförbund eller motsvarande, skulle stödet ut- göra . De politiska kvinnoorganisationerna skulle i så fall undantas från det nya statsbidraget för kvinnors organisering. Jag har i kapitel 7 övervägt olika fördelningar av partistödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Jag föreslår där att stödet fördelas fullt ut efter antalet mandat i . Det skulle inne- bära följande fördelning: Centerkvinnorna 1,10 miljoner, Konsekvenser av utredningens förslag aviserades en ny sammanslutning av samtliga partiers kvinnoorganisationer. Jag anser att finansieringen av denna sam- manslutning bör innefattas i ovan nämna stöd. 10.4Överväganden om andra finansieringskällor Mina överväganden: En viss andel, motsvarande , överförs till anslaget för kvinnors organisering från föl- jande anslag: Stödet till frivilliga försvarsorganisationer fördelade ca i statsbidrag till folkbildning. Folkbildningsstödet är det största statsbidraget till de ideella organisationerna. Ungefär hälften av stödet finansierar de 147 folkhögskolornas verksamhet. Av dessa har 103 folkrörelser som huvudmän. Den andra hälften finansierar de 10 studieförbundens verksamhet. Merparten av folkrörelser är anslutna genom medlemskap i eller sam- arbetsavtal med något av studieförbunden. Ett av syftena med Folkbildningsstödet är att främja en verk- samhet som gör det möjligt för kvinnor och män att påverka sin livssituation och skapa engagemang för att delta i samhällsutveck- lingen, stärka och utveckla demokratin och bredda kulturintresset i samhället. utfärdar föreskrifter om hur bidraget skall fördelas. Beslut om fördelning fattas av styrelsen. Jag anser att en del av statsbidraget till kvinnors organisering kan finansieras från folkbildningsstödet. Jämställdhetsenheten inom fördelar medel till olika jämställdhetsprojekt. uppgick anslaget till 13,706 miljo- ner kronor. Syftet med anslaget är att främja jämställdhet mellan Konsekvenser av utredningens förslag kvinnor och män och för metodutveckling inom jämställdhets- området. En del av dessa medel fördelas till ett antal kvinnoorganisationer i projektform. Det gäller särskilt sådan verksamhet där s.k. , NGO:s, skall representera i olika internationella sammankomster. Jag anser att det således redan finns en koppling mellan detta anslag och stöd till kvinno- organisationer. Med tanke på att det föreslagna anslagssparandet, 2004 för detta politikområde är anser jag därför att en del av statsbidraget till kvinnors organisering kan finansieras från dessa medel för jämställdhetsprojekt. Flera av kvinnoorganisationerna deltar i olika internationella sam- manhang. Sida fördelar för biståndsverksamhet via anslagsposten Stöd till enskilda organisationer för stöd till ut- veckling av det civila samhället i samarbetsländerna. Sida har ram- avtal med 13 ideella organisationer. Ramavtalen omfattar mycket stora svenska organisationer, exempelvis , LO och TCO m.fl., som i sin tur samarbetar med andra stora lokala organi- sationer. Antalet medlemmar i dessa organisationer är således mycket stort. Jag anser därför att en del av statsbidraget till kvin- nors organisering kan finansieras från stödet till biståndsverksam- het. 10.4.4Bidragsandel av stödet till frivilliga försvarsorganisationer Försvarsmakten (FM) och () fördelar organisationsbidrag på totalt till 21 frivilliga försvarsorganisationer. Bidraget fördelas utifrån en modell med fastställda kriterier. Av de 21 frivilliga försvarsorgani- sationerna får 5 organisationsbidrag från KBM. De övriga får bidrag från FM. Minskningen av försvarets verksamhet gör att det bör vara möj- ligt att överväga om medel kan tas från stödet till frivilliga försvars- organisationerna. Konsekvenser av utredningens förslag 10.5Ekonomiska konsekvenser av förslaget om nämnd I avvaktan på att den nya jämställdhetsmyndigheten har inrättas, har jag föreslagit att det statliga stödet till kvinnors organisering bör handläggas av en särskild stöd för kvinnors organisering. När inrättandet av jämställdhetsmyndigheten är genomfört, kan uppgifterna överföras från nämnden till en avdel- ning på den nya myndigheten. Min bedömning är att kostnaderna för handläggning och kansli för en nämnd uppgår till . Denna kostnad inkluderar de kostnader som finns för handläggningen av stödet på . Denna kostnad beräknas till . Jag har övervägt hur nämnden skall finansieras. Min bedömning är att anslagssparandet på , som är föreslaget på PO 90 m.m., kan komma ifråga. Min bedömning är att det kansli som finns på men som jag föreslår skall flyttas till egen myndighet, skall kunna finansieras med . 10.6Prövning av det offentliga åtagandet Jag anser att frågan om statligt stöd till kvinnors organisering har prövats grundligt sedan det blev ett offentligt åtagande . Jag bedömer att ett minskat offentligt åtagande inte är aktuellt. Tvärtom bedömer jag att det statliga stödet måste öka. Jag anser att kvinnors organisering är en stor tillgång i det demokratiska utvecklingsarbete som jämställdhetssträvandena innebär. Min bedömning är att kvinnors organisering spelar en stor roll för att föra upp nya frågor på den demokratiska agendan. Jäm- ställdhetspolitiken har drivits fram, institutionaliserats och blivit en möjlighetsstruktur, som i sin tur föder ny organisering. I ett långt perspektiv har mottagligheten för kvinnors organiserade krav ökat, tack vare detta samspel mellan grupper utanför och institu- tioner innanför. Konsekvenser av utredningens förslag beslutade att förändra arbetsformerna för jäm- ställdhetspolitiken och antog en strategi för jämställdhetsintegre- ring. Denna strategi innebär att jämställdhetsperspektivet skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla nivåer i sam- hället. När stödet till kvinnoorganisationerna infördes ansågs jäm- ställdhet vara en fråga som i första hand angick kvinnor. Mitt för- slag innebär att ett aktivt arbete med jämställdhet inte blir en upp- gift enbart för kvinnoorganisationerna. Jag anser att alla organisa- tioner som uppbär statsbidrag skall aktivt arbeta med jämställdhet. Jag anser att ett jämställdhets- och könsperspektiv tydligare måste integreras i folkrörelsepolitiken och i den statliga bidragsgivningen. Jag föreslår därför att regeringen bör införa krav på ett jäm- ställdhetsperspektiv i de förordningar och regleringsbrev som styr statsbidragen till ideella organisationer. Jag föreslår att myndig- heter, som fördelar statsbidrag till ideella organisationer, systema- tiskt skall redovisa jämställdhet genom att redovisa hur könsför- delningen ser ut i de bidragsmottagande organisationerna, hur könsfördelningen ser ut i de bidragsmottagande organisationernas centrala styrelser samt hur de bidragsmottagande organisationerna verkar för jämställdhet På så sätt blir det möjligt att synliggöra på vilka villkor, och i vilken utsträckning, kvinnor och män, flickor och pojkar får del av de medel som fördelas. En konsekvens av förslaget blir att bidragsgivarna måste införa och tydliggöra särskilda återrapporte- ringskrav för de organisationer och föreningar som uppbär stats- bidrag. För att få offentligt stöd, måste organisationerna göra såväl en kvantitativ som en kvalitativ rapportering ur ett könsperspektiv av verksamheten i föreningarna. Om organisationerna inte redovisar könsfördelning och jämställdhetsperspektiv kan bidragen minskas eller helt avvecklas. Konsekvenser av utredningens förslag 10.8Konsekvenser för att nå de integrationspolitiska målen I enlighet med direktiven har jag övervägt förutsättningarna för att bredda basen så att det statliga bidraget även omfattar nya former för organisering, såsom nätverk och olika mindre kvinnoorganisa- tioner som kan behöva stöd för att kunna påverka i samhället och förbättra sin situation. Det gäller t.ex. kvinnor från de nationella minoriteterna och kvinnor med utländsk bakgrund. Enligt de nuvarande bidragsbestämmelserna har en organisation, som inte är en juridiskt självständig kvinnoorganisation utan är en del av en moderorganisation, inte kunnat få statligt bidrag. Jag föreslår att även kvinnonätverk/kvinnokommitté eller motsva- rande, som ingår i annan ideell förening och som önskar etablera sig som en självständig kvinnoorganisation, skall kunna få statligt stöd. har gjort en kartläggning av 26 riksorganisa- tioner bildade på etnisk grund och deras arbete för ökad jämställd- het. Kartläggningen visade att elva av riksorganisationerna hade egna kvinnosektioner. En riksorganisation planerade att starta en kvinnosektion. En annan planerade att starta ett självständigt kvin- noförbund. Min bedömning är att kvinnokommittéernas största problem är avsaknaden av separat statligt stöd. De statliga resurser som förde- las till invandrarorganisationerna fördelas högst ojämlikt mellan könen. Flera av dessa kvinnokommittéer har dock avvisat möjlig- heten att bilda en självständig organisation för att kunna få statligt stöd. De menar att ett sådant krav riskerar att splittra föreningarna. Mot denna bakgrund har jag föreslagit att även kvinnliga nät- verk, kvinnokommittéer eller motsvarande, som är verksamma inom en annan organisation, skall kunna erhålla det föreslagna statsbidraget för kvinnors organisering. skall vara en ideell förening. Det är denna organisation som blir juridiskt ansvarig för statsbidraget. Särskilda villkor bör därför finnas om att statsbidraget skall användas för nätverkets/kvinnokommitténs verksamhet. , Papakostas, A (2003), Behövs medlemmarna? i Socio- logisk Forskning 3.2003,Lund. , (2001), Kvinnor mot krig. Aktioner och nätverk för fred 1914–1940. , , m.fl. (1994), Kvinnors lilla lista. Wendy (1995), States of Injury: in . Clayhills, (1991), Kvinnohistorisk uppslagsbok. , (1992), The Concept of Social Movement. , och , (1993), Kvinnors orga- nisering och inflytande i lokalsamhället i , (red.) Demokrati i förändring. Svenska kommuner och landsting i det lokala välfärdssamhället. , (2003), Förbjuden handling – om kvinnors organi- sering och feministisk teori. Farahani, Fataneh, Feminist och rasist. Fataneh Farahani om vita medelklassnormer och ett falskt systerskap, . , m.fl., (red.) Kvinnor mot kvinnor. Om syster- skapets svårigheter, 1999. Fraser, (2003), Den radikala fantasin. Mellan omfördelning och erkännande. , (1952), Om stiftelser. Studier över stiftelseinstitutet i svensk rätt, Berlingska Boktryckeriet, . , (1998), Med kluven tunga. LO och genus- ordningen, 1998. , (1985), Adertonhundratalets associationer, , . , (1993), Folkrörelser, folkstyre, folkhem. Kvinnotribunalen (1993), Backlash i , 1993. , (1999), Kvinnor, vakna och våga. Kvinnliga vid Fogelstad, utkast till avhand- lingsmanus, 1999. Lindvert, (2000), Feminism som politik, och 1960–1990, 2002. Lister, (1997), Citizenship. , och , (1995), Från röst eller service? Den svenska ideella sektorn i förändring, Sköndals- institutets skriftserie nr 4, , . Manns, (1997), Den sanna frigörelsen. 1884–1921, Symposion, /. Manns, (2000), Den gifta kvinnans frigörelse, Reflektioner kring rösträtt och myndighet i svensk kvinnorörelse, i et al (red), The Nordic Model of Marriage and the . Nord nr 27. Melucci, A(1991), Nomader i : sociala rörelser och individuella behov i dagens samhälle, . Micheletti, (1994), Det civila samhället och staten. 2001/02:80, Demokrati för nya seklet. Regeringens proposi- tion om demokratipolitiken. Regeringens skrivelse, 2002/03:140, Jämt och ständigt. de los , (1999), Kvinnor, arbetare och invandrare. Studier om kön och etnicitet på den svenska arbetsmarknaden . , (2002), Queerfeministisk agenda, 2002. , (2002), Ett eget rum? etablerad politik, , univer- sitet 2002.SCB (2004), På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet. SCB(2003), Föreningslivet i Välfärd – Social kapital – Demokratiskola. Rapport nr 98. , (2002), Den nya kvinnorörelsens uppkomst i och framöver, kapitelutkast till kommande avhandling med arbetstitel Systerskap gav makt. , (2002),Den nya kvinnorörelsen , i , (red.) i Kärlek, makt och systerskap, utställningskatalog, , 2002. , (2001), Den nya kvinnorörelsens uppkomst i , i (red.) Kvinnorörelsen och '68. Aspekter och vittnesbörd, , , 2001. SOU 2000:1, slutbetänkande En uthållig demokrati. SOU 1999:101 Olydiga medborgare? SOU 2003:118, Allmänna samlingslokaler – demokrati, kultur, ut- veckling. SOU 1993:71, Organisationernas bidrag, betänkande av Utred- ningen om bidrag till ideella organisationer, . SOU 1993:82, Frivilligt socialt arbete – Kartläggning och kunskaps- översikt. Rapport från , , , 1993. Stark, , (2000), Frivilligarbetets kön. Kvinnor, män och frivilligt arbete, Kunskapsöversikt nr 5, 2000. Statskontoret (2004), Karläggning av statsbidrag till ideella organisa- tioner. Sörbom, (2002), Vart tar politiken vägen? Om indi- vidualisering, reflexivitet och görbarhet i det politiska engage- manget. , (2000), Rätten till våra kroppar – Kvinnorör- elsen och våldtäktsdebatten, Kvinnovetenskaplig nr 4. , H(2002), Globaliseringens dimensioner. Nationalstat, väl- färdssamhälle, demokrati och sociala rörelser. Utredningens arkiv, Dnr 21/03. Kvinnorörelsens i och dess betydelse för demokratin av . Utredningens arkiv, Dnr 16/03. Demokratiska betydelsen av kvinnors organisering av . Utredningens arkiv, Dnr 7/04, Det svenska civilsamhället. En källa- och bärare av- tradition och förnyelse artikel av . , (1998), Mjukt till formen, hårt till innehållet. Weldon, (2002), Protest, Policy, and the Problem of Vio- lence Against Women. A cross-national comparison. , (1995), Filantroper i aktion i På tröskeln till välfärden, . , (1997), Strukturers betydelse för framgång i SOU 1997:135. makt och kön. , , (1996), Kvinnor och ledar- skap. , (1984), The feminist against Bureaucracy. Ibarra, (1993), Personal networks of women and mino- rities in management: A conceptual framework i Academy og , Vol.8, No 1. , (1985), Adertonhundratalets associationer, , . , (1996), Broderskapets logik i Kvinnovetenskaplig tidskrift årg. 17, nr 1. , och (1995), Från röst eller service? Den svenska ideella sektorn i förändring, Sköndals- institutets skriftserie nr 4, , . Manns, (1997), Den sanna frigörelsen. 1884–1921, Symposion, /. , (2002), Folkbidning som mothegemonisk praktik? Ur Utbildning & Demokrati 2002, vol, nr 2. H (1996), D-uppsats som strategi för utveck- ling och lärande 1996:7. SOU 1988:39, Mål och resultat – nya principer för det statliga stödet till föreningslivet. SOU 2000:18, Statligt stöd till kvinnoorganisationer och jämställd- hetsarbete. Slutbetänkande av utredningen om bidrag till kvinno- organisationer. SOU 2000:1, En uthållig demokrati. Slutbetänkande av Demo- kratiutredningen. SOU 2003:118, Allmänna samlingslokaler – demokrati, kultur, utveckling. SCB 2003, Föreningslivet i Välfärd – Social kapital – Demo- kratiskola, Rapport nr 98. , (1993), Nätverk – mötesplatser för förändring. , och , (2002), Offentlig sektor, näringsliv eller ideell regi. Hur påverkar valet av institutionell form vården av missbrukare? Utredningens arkiv, Nätverk ett sidorum för maktlösa kvinnor. Utredningens arkiv, Dnr 15/03. Typexempel på kvinnors orga- nisering – former för kvinnoorganisering på tre arenor. Kvalitativ studie av , och , , . Vinnicombe, och , (1995), The essence of women in management. Hemel Hemstead, : (UK) Internationell. Wijkström, (1998) Different Faces of , (avhand- ling) EFI (), Handelshög- skolan i , . Wijkström, (2001a),Om svenska stiftelser i , Hans (red) Social ekonomi i , , . Wijkström, (2001b) Socialt kapital och civilt samhälle i i , och (red) Fri- villighedens udfordringer – nordisk forskning om frivilligt arbejde og frivillige organisationer, Universitetsforlag, . Wijkström, (2004), Ett starkt civilsamhälle för mångfald och förnyelse, förord till Ideella föreningar – regler, redovisning och skatter, (2:a utgåvan) , . Wijkström , och (2004) Staten och det civila samhället. Idétraditioner och tankemodeller i den statliga bidragsgivningen till ideella organisationer, Socialstyrel- sen, . Wijkström, och , (2002) Den ideella sektorn. Organisationerna i det civila samhället, Sober Förlag, . De hemsidor som har legat till grund för kvalitativa studien lokal kvinnoorganisering: /abuse/index.html Ds 1997:36, Resultatstyrning av bidrag. DS 1999:78, Statens stöd till friluftsliv och främjandeorganisationer. , (2003), Konkurrensvisionens framväxt. kurrenspolitik, intressen och politisk kultur, tidsstudier, . 1999/2000:1, Budgetpropositionen för . 2002/03:1, Budgetproposition . 1998/99:107, En idrottspolitik för 2000-talet. 2001/02:159, Frivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret. 1998/99:124, Staten och trossamfunden – stöd, medverkan 1993/94:135, Ungdomspolitik. Regeringens skrivelse 1999/2000:87.Stockholm. Regeringens skrivelse 2001/02:129, Integrationspolitik för 2000-talet. (2003), Kvinnor och män inom idrotten 2003 – statistik från (). (2003), Idrott, kön och genus, En kunskaps- översikt (). , (2003), Siffror om kvinnor, män och idrott. Förordning om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av integrationspolitiken. , Regeringsrapport om statsbidrag till frivilligorganisa- tioner inom det sociala området. , , 2001. , (2004). Staten och det civila samhället – idétradi- tioner och tankemodeller i den statliga bidragsgivningen till ideella organisationer. , Stöd eller styrning? Regeringsrapport om statsbidrag till frivilligorganisationer inom det sociala området. SOU 1993:71, Organisationernas bidrag, betänkande av Utred- ningen om bidrag till ideella organisationer . SOU 1993:82, Frivilligt socialt arbete – Kartläggning och kunskaps- översikt. Rapport från , , . SOU 1998:38, Vad får vi för pengarna? – Resultatstyrning av stats- bidrag till vissa organisationer inom det sociala område. Betänkande av , . SOU 1999:89, Statsbidrag till handikapporganisationer. Betänkande av Utredningen om statsbidrag till handikapporganisationer, . SOU 2000:1, En uthållig demokrati. Slutbetänkande av Demokrati- utredningen. SOU 1988:39, Mål och resultat.