sou · GSB329 · 2005-01-01 00:00:00 — Proportionell kvotering är ofta ett enkelt sätt att komma ifrån mer bestämda ställningstaganden om vilka bevekelsegrunderna för urvalet är och ger dessutom sken av att vara mycket eller ganska rättvist. Studieframgång – går den att förutsäga? I egentlig mening är lottning det enda rättvisa urvalsinstrumentet i den meningen att man vet vari rättvisan består och att den är väl- definierad. Här är det slumpen som avgör vilka som får tillträde till utbildningen, oavsett tidigare meriter. I detta fall kan man tala om ett värderingsfritt urval. Slumpmässig antagning har aldrig vunnit gehör i annat än på marginalen. I andra länder förekommer den dock om också där spar- samt. I , t.ex., tillämpas s.k. vägd lottning vid urval till högre studier. Innebörden av detta förfarande är att högre betyg från gym- nasieskolan ger fler lotter och ökar därmed den enskildes möjligheter att vinna tillträde till högre studier. Andra typer av urvalsinstrument Röster om andra typer av urvalsinstrument har före- kommit i mer eller mindre utsträckning. Ett vanligt argument har varit att såväl högskoleprov som betyg är begränsade i den mening- en att de inte återger personligheten som sådan – vilken, enligt mångas uppfattning, är en viktig del för framtida studie- och yrkes- framgång. Inom läkarutbildningen t.ex. har framförts och framförs starka röster för att beakta t.ex. empati vid urvalet. Andra utbildningar har framfört krav på andra kriterier att beakta vid urvalet. Som lärare ställs stora krav på att man ska kunna umgås med barn och detta borde beaktas i urvalet till lärarutbildningarna. Ingenjörsutbildningar och ingenjörs- yrken ställer stora krav på matematiska operationer vilket måste få genomslag i urvalet till sådana utbildningar hävdas det. På en viktig punkt, menar , har emellertid utbildnings- systemet anpassat sig till krav av detta slag från utbildningsanord- narnas sida och valt att lämna fältet mer eller mindre fritt, och inte heller följt upp verksamheten särskilt omsorgsfullt. Det område som avses gäller de konstnärliga utbildningarna. Till dessa utbildningar sker urvalet mer eller mindre på utbildningarnas villkor och utan att urvalet följs upp. Om urvalsförfarandena till dessa utbildningar är bra eller inte vet vi följaktligen ganska lite om. Dock vet vi att vår kunskap om att mäta personlighet av olika karaktär är begränsad. Det hänger samma med flera olika orsaker, bl.a. vad vi menar med empati och liknande egenskaper och svårigheter att åstad- komma reliabla och mätningar av desamma. Studieframgång – går den att förutsäga? 4.6Kopplingen till högskolans examination menar också att högskolans egen examination är – eller åtminstone borde vara – av stort intresse, också i relation till frågor om behörighet och urval i samband med tillträde. Exami- nationen är högskolans sätt att slutligen garantera de studerandes kunskaper och färdigheter och anger därmed de kvaliteter hög- skolan ser som angelägna att uppmärksamma. Hur examinationen behandlas i högskolan är i huvudsak tämligen oklart och variationen, och därmed kraven, torde variera högst avse- värt, eller annorlunda uttryckt, garantin kan i bästa fall vara god men det mer sannolika är att vi vet ganska litet om hur högskolan de facto värderar de studerandes kunskaper och färdigheter. Högskolan har i praktiken inga regler för sin egen bedömning av resultatet av undervisningen, menar , bara att en sådan ska förekomma. Inte sällan framförs kritik av den låga kvaliteten i kunskaperna hos de studenter som antas till högskolan. Det är inget argument att självklart anamma i brist på egna gemensamma kriterier vad avser kvalitetsmät- ning och särskilt inte i ljuset av goda svenska resultat i internationell jämförelse. I den hitintills största internationella studien, i viken medverkade, med undersökningar av såväl högstadieelever som elever från gymnasieskolans avslutningsklasser, återfanns de svenska eleverna i den absoluta toppen i såväl matematik som naturvetenskap (Mullis et al., 1998). Lite tillspetsat befinner vi oss i en situation där gymnasieskolans kvalitetsbedömning i form av betyg inte lämpar sig särskilt väl för jäm- förelser och där motsvarande bedömning i högskolan helt överlämnats till den enskilde läraren, och där studenternas kvalitet vad avser kunskaper och färdigheter nästan per definition inte kan jämföras. I denna situation försöker vi skapa ett antagningssystem som borde spegla gemensamma kvalitetsegenskaper i såväl gymnasieskolan som i högskolan. Det är klart att det inte är någon lätt uppgift. Om en student kommer att lyckas i sina högskolestudier av- görs inte bara av förkunskaperna, utan även av motivationen, den studiesociala situationen och – inte att förglömma – hög- skolornas vilja och förmåga att ta emot och ta hand om studenten. Studieframgång – går den att förutsäga? I den öppna högskolans tidevarv förflyttas fokus successivt från urval till rekrytering, och det blir då behörighetsreglernas uppgift att i större utsträckning än urvalsmetoderna sätta standarden. Universitet och högskolor vill självfallet ha goda och fram- gångsrika studenter, som klarar sina poäng men begreppet studieframgång är väldigt komplext och svår- fångat. De instrument som normalt sett används för att prognostisera studieframgång (detta gäller såväl i som internationellt) har alla tämligen begränsade egenskaper. Studieframgång förklaras till väldigt stor del () av helt andra saker än vad våra urvalsinstrument förmår mäta (vilket när allt kommer omkring kanske ändå är bra!) Beaktat ovanstående har betyg och högskoleprov ändå generellt sett den bästa prognosförmågan, även om båda också har brister. Andra urvalsmetoder än betyg och högskoleprov har generellt sett betydligt sämre prognosförmåga, men några av dem kan ändå sägas fylla en viss funktion i urvalssammanhang, fast då mera som komplement. Det vore önskvärt att frågor om behörighet och urval hade ett tydligare samband än med högskolans egen examination; att vi hade ett antagningssystem som bättre förmådde spegla gemensamma kvalitetsuppfattningar i såväl gymnasieskola som högskola. 5Sökande och antagna – en mångfacetterad bild I detta kapitel ges en bild av vilka som söker respektive antas till grundläggande högskoleutbildning, samt av vilka som studerar vid universitet och högskolor. Översikten baseras på statistiska uppgifter från som ansvarar för officiell stati- stik inom området och från . Statistiken i det följande omfattar samtliga sökande och antagna, via VHS samordnade antagning och (högskolornas lokala system för antagning)1, till grundläggande högskoleutbildning samt samtliga registrerade studerande vid universitet och högskolor. Som registrerade räknas de studerande som är förstagångsregi- strerade på en kurs samt de som är fortsättningsregistrerade på kurs som löper över flera terminer. I antalet sökande ingår sökande både till hela utbildningsprogram och till fristående kurser. I de fall det är möjligt används uppgifter för höstantagningen 2003. I övrigt används uppgifter för höstantagningen 2002. Hur ser då egentligen sökbilden till den svenska högskolan ut? Vilka är det som söker, hur ser gruppen av sökande ut och stämmer den bild folk i allmänhet har av att flertalet söker till utbild- ningsprogram? Hur många av alla sökande är det som antas, och kan vi se några markanta skillnader på gruppen sökande och gruppen antagna? Hur vanligt är det att antagna inte utnyttjar sin utbildningsplats? Stämmer det att drygt 6 av 10 studenter nuför- tiden är kvinnor och att i det närmaste hälften av en årskull går till högskolestudier? 1 En viss del av ansökningen till högskolan sker utanför de två stora systemen VHS och . antogs 12 500 personer utan att ha sökt via de stora systemen. var motsvarande siffra 10 000. Sökande och antagna – en mångfacetterad bild Ja, detta är några exempel på frågor som belyses i detta kapitel. En del vanliga schablonuppfattningar torde nog ställas på huvudet. 5.2Hur ser gruppen sökande ut? Hur många söker till högskolan? sökte totalt 302 0002 personer till utbildningar vid universitet och högskolor. 195 000, dvs. av alla sökande hade tidigare varit registrerade i högskolan. Av dessa hade minst en examen . ökade antalet sökande som varit registrerade i hög- skolan, medan antalet sökande som inte tidigare varit registrerade i högskolan minskade (se tabell 5.1). Tabell 5.1 Antalet sökande, varav kön i procent, höstterminerna 1995–20031 ej tidigare i högskolan 1 har fler högskolor anslutits till de antagningssystem som finns, vilket kan göra det svårt med jämförelser . Källa: och , UF 46 . 2 Inklusive obehöriga sökande. Sökande och antagna – en mångfacetterad bild Hur många kvinnor respektive män söker till högskolan? Det är fler kvinnor än män som söker till högskolan. Av det totala antalet sökande var kvinnor. Som framgår av tabell 5.1 har andelen kvinnor legat på 60 eller av samtliga sökande . Inom alla ålderskategorier är andelen sökande kvinnor större än andelen sökande män. Skill- naden är störst bland äldre sökande. var andelen kvinnor i åldersgruppen . Jämförelsevis var andelen kvinnor i åldersgruppen . Hur ser åldersfördelningen ut hos de sökande? Av det totala antalet sökande var 136 000 eller 45 pro- cent under . Antalet 19-åringar, som sökte var 21 000. I för- hållande till övriga sökande som inte tidigare läst i högskolan min- skade andelen 19-åringar från –2003. bör det påpekas att sökande i åldern fortfarande har den högsta representationen bland åldersgrupperna när det gäller andelen sökande som inte tidigare studerat i högskolan av befolk- ningen i motsvarande ålder, även om den har minskat markant från till . En stor andel av de sökande utgörs av äldre. En tredjedel av dem som sökte till universitet och högskolor var eller äldre. Totalt sökte 33 000 personer i åldersgruppen 30–och 67 000 personer i åldersgruppen . Hur många söker program respektive kurser? var antalet behöriga förstahandssökande till utbild- ningsprogram 115 0003 (se tabell 5.2). Utbildningar inom samhäll- vetenskap, juridik, handel och administration var mest sökta (35 000 förstahandssökande). 188 000 av alla sökande sökte i första hand till fristående kurser. Det innebär att förstahands- sökande sökte till kurser och till program. Det hindrar inte att de som i första hand sökte till program sökte till kurser som andrahandsalternativ och tvärtom. 3 Eftersom det finns flera ansökningssystem kan en person vara förstahandssökande till mer än ett program. Sökande och antagna – en mångfacetterad bild Tabell 5.2 Förstahandssökande till utbildningsprogram med antag- ning genom Verket för högskoleservice1 0,2–03, % 1 Antalet sökande minskade något , men förändringen är liten. Totalt sett går det ungefär två sökande på varje nybörjarplats, men variationerna mellan utbildningar är stora. I tabellen redovisas uppgifter för de relativt väldefinierade utbildningsprogram som finns på ett flertal orter, i första hand utbildningsprogram som leder till yrkesexamen. (Minskningen av antalet sökande till utbild- ning i socialomsorg beror på en omstrukturering som innebär att utbildningen i socialomsorg ges som alternativ inför socionomutbildningen). Man kan söka till utbildningsprogram som antingen leder till en yrkesexamen eller till en generell examen. Av det totala antalet förstahandssökande till utbildningsprogram4 sökte 68 000 personer 4 Denna siffra gäller endast förstahandssökande via något av de stora antagningssystemen. De konstnärliga yrkesprogrammen ligger nästan helt utanför dessa söksystem. Sökande och antagna – en mångfacetterad bild till ett yrkesexamensprogram. Av alla yrkesexamensprogram hade lärarutbildningen flest sökande (se diagram 5.1). 14 000 sökte i första hand till lärarutbildningen. Lärarutbildningen var populärast bland kvinnor. 10 000 kvinnor – vilket motsvarar av alla behöriga kvinnliga förstahandssökande till yrkesexamensprogram- men – sökte i första hand lärarutbildningen. Av männens ansök- ningar till yrkesprogram gällde ca hälften ingenjörsutbildningar, varav till civilingenjör och till högskole- ingenjör. Diagram 5.1 Antal behöriga förstahandssökande till yrkesexamens- program med minst 1 000 sökande, uppdelat på kön, ht 2003 Källa: och , UF 46 . 48 000 behöriga förstahandssökande sökte till något av de övriga högskoleprogrammen, dvs. till program som inte leder till yrkes- examen. När det gäller övriga program var utbildningar med inrikt- ning mot företagsekonomi, handel och administration mest sökta. av behöriga förstahandssökande till övriga program sökte denna inriktning. Det kan ske stora förändringar i sökandemönster, fram- för allt när det gäller enskilda utbildningar. Som ett exempel kan Sökande och antagna – en mångfacetterad bild nämnas den kraftiga uppgången för IT-inriktade utbildningar som sedan följts av en nedgång . Sökandemönster har förändrats även för andra utbild- ningar. –2003 har antalet behöriga förstahandssökande till ingenjörsutbildningarna minskat markant, till civilingenjörsutbildningarna och till högskole- ingenjörsutbildningarna. 5.3Hur ser gruppen antagna ut? Hur många antas till högskolan? Det är fortfarande många sökande som inte antas till högskolan. Fram augusti/antogs totalt 197 av alla sökande. Av de sökande som inte tidigare studerat i högskolan antogs eller 56 000 per- soner jämfört föregående höst. De som inte studerat i högskolan utgjorde av det totala antalet antagna. Av de antagna som varit registrerade i högskolan hade minst en examen inom högskolesystemet. Det är vikigt att påpeka att antalet antagna inte är liktydigt med antalet högskolenybörjare. Med antagning menas att den stu- derande erbjuds utbildning, vilket inte behöver innebära att hon eller han verkligen påbörjat studier på den erbjudna platsen. Antalet sökande är alltid större än den verkliga efterfrågan. Många söker exempelvis för att testa sina möjligheter att komma in på högskolan. Således sökte 105 000 personer, som inte tidigare varit registrerade i högskolan, via de stora söksystemen till högskolan . Av dessa antogs 58 000 men bara 47 000 eller 80 pro- cent började sedan någon form av högskoleutbildning under höst- terminen 2002. Under reservantagningen antogs 4 000 personer. Ytterligare 13 000 personer antogs senare via särskild antagning vid högskolan eller via de antagningsprov som vissa högskolor anord- nar. Av tabell 5.3 framgår att sedan höstterminen 1995 har antalet antagna ökat stadigt, framför allt bland dem som tidigare studerat i högskolan. Sökande och antagna – en mångfacetterad bild Tabell 5.3 Antal antagna, varav kön i procent, höstterminerna 1995–20031 ej tidigare i högskolan 1 har fler högskolor anslutits till de antagningssystem som finns, vilket kan göra det svårt med jämförelser . Källa: och , UF 46 . Hur ser de antagnas ålders- och könsfördelning ut? har det blivit lättare för samtliga åldersgrupper att komma in. Den största ökningen av antalet antagna som inte tidigare studerat i högskolan i förhållande till andra åldersgrupper har varit bland åldersgruppen 21–. Andelen 19-åringar har där- emot minskat från hösten , bl.a. p.g.a. att årskullarna har minskat. Andelen kvinnor som antas i förhållande till antalet sökande är något lägre än andelen män. Av samtliga sökande till antogs av kvinnorna och av männen. Av sökande som inte tidigare varit registrerade i högskolan antogs av kvinnorna och av männen. Att det är något svårare för kvinnor att antas hänger framför allt samman med utbildningsvalen. Sökande och antagna – en mångfacetterad bild 5.4Hur ser gruppen studerande i högskolan ut? Hur många studerar vid högskolan? Antalet högskolestudenter var 329 000. mellan 1992/93–2001/02 ökade antalet studenter , för kvinnor och för män. Den stora ökningen beror dels på att en del högskoleutbildningar har förlängts, dels på ett ökat antal högskolenybörjare5. /93–2001/02 ökade antalet högskolenybörjare , från 58 000 till 78 000 personer. För kvinnor var ökningen större än för män, . Som högskolenybörjare räknas även utbytesstudenter och studenter som på egen hand sökt sig till för studier. Ett ungefärligt mått för dessa nybörjare är personer med ofullständiga personnummer. Andelen nybörjare med ofullständiga person- nummer låg på /02 (se tabell 5.6). Hur gamla är studenterna? Nära hälften av studenterna är . Andelen högskole- studerande är dock högst i åldersgruppen 21–, där var tredje kvinna och var fjärde man studerar vid universitet eller högskola (se tabell 5.4). 5 Högskolenybörjare är de studerande som är registrerade i grundläggande högskoleutbildning i . Sökande och antagna – en mångfacetterad bild Tabell 5.4 Antal studenter i grundutbildning samt deras andel av befolkningen i samma ålder olika år Andel av befolkningen i samma ålder, % 19–20 år Antalet högskolenybörjare i ålderskategorin till och med uppgick till 47 00 /02 (exklusive gäststudenter i utbytesprogram). (för kvinnor och 35 pro- cent för män) av den senaste årskullen som nått ålder6 bör- jade då en högskoleutbildning. Andelen 25-åringar som börjat stu- dera vid universitet och högskolor är dubbelt så hög som för 6 Gäller 25-åringar bosatta i som påbörjat svensk högskoleutbildning. Det finns en grupp på ett par procent av 25-åringarna, folkbokförda i , som enbart bedrivit sina studier utomlands. Sökande och antagna – en mångfacetterad bild har kommit mycket nära regeringens mål att av befolkningen skall ha börjat studera vid universitet och högskolor vid ålder7. Medianåldern för studenterna har legat och för nybörjarna 1996/97. Medianåldern är dock olika för de olika utbildningarna (se kapitel 6). Hur många kvinnor respektive män studerar vid högskolan? Det är fler kvinnor än män som läser vid universitet och högskolor. /02 låg andelen kvinnor på av alla studenter. Fördelningen mellan andelen kvinnor och män varierar dock kraftigt mellan de olika ämnena (se tabell 5.5). 7 är det dock stor skillnad mellan olika socialgrupper och denna skillnad har varit tämligen . Exempelvis har av barnen till ej facklärda arbetare påbörjat en högskoleutbildning , jämfört av barnen till högre tjänstemän. Det innebär att för vissa grupper i samhället är det långt kvar till regeringens mål. Sökande och antagna – en mångfacetterad bild Tabell 5.5 Antal studenter på större ämnen /02 för- delade på kön och nivå Andel (%) Poängnivå (%) Omvårdnad/omvård.vet. Svenska/Nordiska Språk 1) I tablån särredovisas ämnen med minst 10 000 studenter /02. Eftersom en student kan ha varit registrerad på ämne på mer än en nivå under läsåret överstiger procentsumman 100. Antalsuppgifterna är nettoräknade. Källa: och , UF 20 . Tabell 5.5 visar att könsfördelningen i den högre utbildningen är ojämn. Könsfördelningen är ännu snedare än vad som framgår av tabellen om man tar hänsyn till de enskilda utbildningarna inom de olika ämnena. Enligt analys (Ojämn könsfördel- ning i högre utbildning, ) är det mycket vanligare att undervisningen vid universitet och högskolor bedrivs i grupper med mycket ojämn könsfördelning än i grupper med jämn Sökande och antagna – en mångfacetterad bild Könsfördelningen kan vara så sned som 20–80 eller ännu snedare. Till en viss del kan detta förklaras med att av studenterna är kvinnor. Vilken utbildningsbakgrund har högskolenybörjarna? Av alla högskolenybörjare /028 hade genomgått ett program eller en linje i gymnasieskolan. De övriga nybörjarna hade en annan bakgrund som t.ex. folkhögskola eller utländsk gymnasieutbildning. Andelen högskolenybörjare med svensk gymnasiebakgrund minskade –2001 (se tabell 5.6). Utbildningsbakgrund – gymnasieutbildning för hög- skolenybörjare läsåren 1993/94–2001/02. Utbildning i gymnasieskolan: – NV-programmet, motsv. – SP-programmet, motsv. – Övriga program/linjer utan fullständiga personnr. Ej uppgift om gymnasieutb. I redovisningen ingår gymnasieskolans program/linjer, NV = naturvetenskapsprogrammet inkl. motsvarande äldre linjer, SP = samhällsvetenskapsprogrammet inkl. motsvarande äldre linjer Källa: och , UF 20 Som framgår av tabell 5.6 har framför allt andelen nybörjare med avslutat naturvetenskapsprogram minskat, från //02. Även andelen med avslutat samhällvetenskapsprogram har minskat från läsåret 8 /02 fanns det 78 000 högskolenybörjare. Sökande och antagna – en mångfacetterad bild 1993//029. Däremot har andelen nybörjare som genomgått ett annat gymnasieprogram ökat. När det gäller dessa program börjar en tredjedel av eleverna på estetiska programmet studera vid högskolan. Bland elever på mediepro- grammet och omvårdnadsprogrammet går ca en fjärdedel över till högskolestudier. Av de övriga programmen är det bara elprogram- met, energiprogrammet, handels- och administrativa programmet som har en övergångsfrekvens som ligger . Studerande från andra länder I gruppen studerande från andra länder ingår högskolenybörjare med ofullständiga personnummer (personer med utländsk bak- grund som är folkbokförda i ingår inte). Majoriteten av nybörjare med ofullständiga personnummer utgörs av inresande utbytesstudenter, /02. Som framgår av tabell 5.6 har andelen nybörjare med ofullständiga personnummer ökat , från //02. /02 saknades uppgift om svensk gymnasieutbildning för av högskolenybörjarna. I denna grupp ingår stude- rande från komvux och folkhögskolor, studerande som har sin behörighet genom 25:4-regeln samt en mindre grupp som kan ha avslutat sin gymnasieutbildning före slutet av . Hälften av de högskolenybörjare som började studera /02 hade studerat i komvux före högskolestudierna10. /96 hade jämförelsevis en tredjedel av nybörjarna studerat i komvux. Det har således skett en markant ökning av komvux- studerande med sikte på högskolan. Andelen nybörjare som stu- 9Det är dock viktigt att påpeka att naturvetenskaps- och samhällsvetenskapsprogrammet har de högsta övergångsfrekvenserna till högskolan trots att andelen högskolenybörjare som genomgått dessa program minskat. Övergångsfrekvensen från naturvetenskapsprogrammet ligger på och från samhällsvetenskapsprogrammet på . 10I detta antal ingår inte inresande utbytesstudenter. Sökande och antagna – en mångfacetterad bild derat i komvux har ökat allra mest bland unga (19–) och bland dem som är eller äldre. För dessa åldersgrupper har det skett en ökning på /96. Jämförelsevis har övriga åldersgruppers andelar ökat med . Den stora ökningen av antalet högskolenybörjare som studerat i komvux kan delvis förklaras med Kunskapslyftet11. Det gäller fram- för allt äldre studerande. Ökningen av andelen unga högskole- nybörjare som studerat i komvux sammanfaller däremot med infö- randet av tillträdesregler. De nya reglerna innebar att det blev svårare för sökande med betyg från den nya gymnasieskolan att komma in på högskolan i konkurrens med sökande med betyg från gamla gymnasieskolan. infördes även en regel som gjorde det möjligt att tentera om för att höja gymnasie- betygen. Betydelsen av komvuxstudierna för möjligheten att komma in på högskolan är sannolikt större ju närmare högskolestarten komvux- studierna bedrivits. Det är därför mest intressant att undersöka hur många som studerat i komvux nära inpå högskolestarten. Av diagram 5.2 framgår att av högskolenybörjarna /02 hade av 21-åringarna och av 35–39- åringarna studerat i komvux nära inpå högskolestarten. 11 var en femårig satsning på vuxenutbildning som startade och pågick till och med . Sökande och antagna – en mångfacetterad bild Diagram 5.2 Andel av högskolenybörjarna i olika åldrar, som studerat i komvux nära inpå högskolestarten läsåren 1995/96 och 30-34 35-39 40- år 1 Komvuxandelen bland 20-åringar har ökat från mellan 1995/96 och 2001/2002. Den relativa andelsökningen är . den största ökningen bland samtliga åldersgrupper. Källa: , Över hälften av nybörjarna i högskolan har studerat i Det är stor skillnad mellan olika högskoleutbildningar när det gäller komvuxandelen bland högskolenybörjare. Andelen nybörjare på en viss utbildning som studerat i komvux nära inpå högskolestarten kan delvis relateras till köns – och åldersfördelningen på denna utbildning.