sou · GSB3103d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Information om funktionshinder, lagar och rättigheter, samhällets resurser och vilken hjälp man kan få från olika myndigheter m m Samordning och social planering beträffande boende, sysselsätt- ning och fritid Hjälp och stöd vid olika myndighetskontakter Stöd att anpassa vardagsmiljön och hjälp att strukturera vardagen och uppnå ökad självständighet, genom till exempel kognitiva hjälpmedel, personliga scheman, pedagogiska arbetssätt samt IT- stöd Stöd för att kunna ta del av kultur- och fritidsaktiviteter Rådgivning i sjukgymnastik, egenträning, fysisk aktivitet och motorik Rådgivning av dietist angående kostvanor, hälsofrågor etcetera Råd och stöd av logoped rörande tal, språk, kommunikation m m Utbildning, information, rådgivning och konsultation till perso- nal, personliga assistenter, kontaktpersoner, gode män och andra som träffar personer med psykiska funktionshinder Projektgruppen konstaterar i den första delrapporten, 2003, att de har upplevt att det överlag är brister i kunskaperna om LSS, särskilt råd och stöd och dess innehåll. Många känner inte till vem som ansvarar för insatsen och hur organisationen är uppbyggd. Flera brukarrepresentanter uppger att de inte känner till rättigheten eller vart man skall vända sig. Detta kan var ett skäl till varför så relativt få söker och får insatsen råd och stöd. Projektguppen pekar på att primärvård, psykiatri- och habiliteringsförvaltningen har en oklar policy vad råd och stöd. Förvaltningarna hävdar HSL i första hand och ser LSS endast som en nödlag. De har ej informerat om råd och stöd enligt LSS i någon större omfattning. I den senaste delrapporten, 2004, skriver projektgruppen att psykiskt funktionshindrade är en av de mest eftersatta grupperna i hela samhället. Målgruppen är oerhört underförsörjd med insatser, inte minst den typ av insats som råd och stöd utgör. Det är hög tid att prioritera denna grupp och tillförsäkra de enskilda goda levnadsvillkor och en avsevärt förbättrad livssitua- tion. Detta gäller såväl på regional som nationell nivå. Konse- kvenserna av att denna grupp så ofta fått stå tillbaka, både vad gäller resurser, forskning och utveckling, informeras vi om via media. Det är inte bara av humanistiska skäl gruppen måste priori- teras. Insatserna har också en förebyggande effekt och skulle kunna Beskrivningar av situationen för personer med funktionshinder ge en samhällsekonomisk vinst genom minskat behov av sjukvård till följd av att man har en fungerande vardag och livssituation i övrigt. Projektgruppen konstaterar bland annat att det finns stora och skiftande behov av råd och stöd hos målgruppen. Med ökad känne- dom om LSS möjligheter och mer kunskap om psykiska funktions- hinder kommer efterfrågan på insatser att öka betydligt De anhörigas behov av råd och stöd påpekas också särskilt. Deras behov handlar ofta om behov av stödsamtal som tar upp olika aspekter på hur det är att leva som anhörig till en person med psykiska funktionshinder. Det framkommer beskrivningar om dåligt bemötande och besvikelser över vården. Bristen på samord- ning tas upp liksom anhörigas behov av mer information och fak- takunskaper. Anhörigrollen med skuld och skam, ansvar och kamp mot myndigheter tas ofta upp, liksom den anhöriges behov av egen tid för kris- och sorgbearbetning och inte minst avkoppling och avlastning. De slutsatser som projektgruppen kommer fram till i del- rapporten är bland annat att råd och stöd täcker delar av för- summade områden och är ett viktigt komplement till annan verk- samhet. Information om råd och stöd behöver spridas och en aktiv samverkan mellan inblandade aktörer är nödvändig i arbetet med brukaren. 5.2.8Uppsökande verksamhet i , 2004 HSO redovisar i ett faktablad en enkät om uppsökande verksamhet i de skånska kommunerna. Rapporten visar att mer än hälften (17) av kommuner inte bedriver någon uppsökande verksamhet riktad till gruppen fysiskt och psy- kiskt funktionshindrade. Detta är enligt HSO helt oaccep- tabelt. Enligt såväl SoL som LSS har kommunerna skyldighet att bedriva uppsökande verksamhet och information. Trots detta bryter mer än hälften av de skånska kommunerna mot lagen och bedriver ingen uppsökande verksamhet. Följden blir att behövande funktionshindrade inte får reda på vilken rätt och möjlighet de har till stöd och hjälp. HSO konstaterar vidare att det man inte vet, kan man inte fråga om. För att behövande människor med psykiska och fysiska Beskrivningar av situationen för personer med funktionshinder funktionshinder skall kunna efterfråga hjälp behöver de få reda på vad de har för rättighet och möjlighet att få hjälp. Uppsökande verksamhet är en av grundbultarna för en välfunge- rande social verksamhet. Finns inte den, faller människor med mindre förmåga till initiativ att söka hjälp obarmhärtigt ut från den normala samhällsgemenskapen. Behovet av en kompletterande stödinsats som råd och stöd på- verkas enligt min uppfattning i hög grad av hur övriga stödinsatser i samhället fungerar. En bedömning av detta utgångsläge ser jag som en del i underlaget för mina ställningstagande kring ett förtydli- gande av insatsen råd och stöd. Jag kan konstatera att det finns beskrivningar som i varierande grad belyser brister i stödet till personer med funktionshinder. De har fortfarande betydande svårigheter i det dagliga livet för att nå jämlikhet på så viktiga områden som utbildning, arbetsmarknad och ekonomisk trygghet. Många – både barn, ungdomar, familjer och enskilda vuxna – upplever att de måste kämpa för att få det stöd de behöver och rätten att överklaga är en viktig del i denna process. Sambandet mellan råd och stöd och habilitering och rehabiliter- ing har tidigare ingående belysts i utredningen. Jag konstaterar att det utifrån mitt uppdrag är särskilt intressant att bedöma hur hälso- och sjukvårdens habiliterings- och rehabiliteringsverksamheter lyckas tillgodose de behov som personer med omfattande funk- tionshinder har. En fullgod habilitering och rehabilitering skulle troligen kunna ersätta insatsen råd och stöd. Detta under förut- sättning att personer som tillhör LSS personkrets fick sina behov tillgodosedda fullt ut. De lägesbeskrivningar som gjorts av habilitering och rehabili- tering ger en splittrad bild. Inom vissa områden fungerar habilite- ring och rehabilitering väl, men det finns också uppenbara brister. Det gäller exempelvis stödet till barn och ungdomar med ovanliga funktionshinder eller de som har flera funktionshinder. Det finns skillnader på tillgången till stöd både inom ett landsting och mellan olika landsting. Det är dessutom svårt att bedöma verksamheternas kvalitet eftersom huvudmännens planering och uppföljning tycks vara Beskrivningar av situationen för personer med funktionshinder Enligt min bedömning är det därför inte rimligt att utgå från att dagens habiliterings- och rehabiliteringsverksamhet fullt ut tillgodoser de behov som finns hos personer som tillhör LSS personkrets. Jag upplever också att det finns skillnader över landet när det gäller stödet till personer med omfattande funktionshinder. Detta gäller även hur insatsen råd och stöd enligt 9 § 1 LSS tillämpas, vilket enligt min mening strider mot ett av målen i LSS – att garantera ett likvärdigt stöd till personer med omfattande och var- aktiga funktionshinder. Av de brister som påtalas vill jag understryka behoven av för- bättrad information, planering och samordning. Flera rapporter bland annat från BO, och pekar på uppenbara brister i helhetssyn och samordning. Även i den nationella hand- lingsplanen för handikappolitiken understryks behovet av bättre samordning för att få olika delar i en stödkedja att fungera. beskriver en problematisk ekono- misk situation där kostnaderna för handikappomsorgen är en av de viktigaste anledningarna till svårigheterna att få ekonomin i balans. Förbundet gör bedömningen att den dramatiska kostnads- utvecklingen fortsätter. Även många landsting har tydliga finan- sieringsproblem och tvingas till nedskärningar. I en sådan ekonomisk situation är det enligt min mening särskilt angeläget att trygga stödet till de personer som har de största behoven. Jag delar därvid uppfattning i senaste läges- rapporten att områden inom handikappomsorgen som särskilt bör uppmärksammas är; framtida ekonomiska besparingar och priori- teringar, ojämlik tillgång till insatser, den framtida personalförsörj- ningen samt den bristande helhetssynen. Länsstyrelsernas tillsyn pekar på brister i handlägg- ningen av många ärenden inom dagens handikappomsorg. Särskilt intressant i förhållande till insatsen råd och stöd är de brister som påtalas kring inventering och kartläggning av behov, planering samt brister när det gäller samordning och helhetssyn. Flera av de grundläggande målen i LSS handlar om inflytande och självbestämmande. Jag anser därför att det är viktigt att stärka brukarinflytandet i insatsen råd och stöd. Ett sätt att utveckla detta inflytande är att systematiskt utvärdera brukarnas upplevelser av tillämpningen av insatsen. Detta är ett praktiskt exempel på hur delaktighet och självbestämmande kan tas tillvara och användas för att kvalitetsutveckla insatsen. Beskrivningar av situationen för personer med funktionshinder De brukarsynpunkter som framkommit tyder på att det finns ett fortsatt behov av råd och stöd. Det kan handla om olika behov: psykologiskt stöd för att komma över personliga barriärer, träning av funktioner, hjälp till meningsfull sysselsättning och bearbetning av relationsproblem. Ofta är behoven sammansatta och en helhets- syn på lösningar eftersträvas. Insatsen råd och stöd skall vara flexibel och utgå från den enskilde brukarens behov och utformas i samråd med brukaren. Bemötande och möjlighet till påverkan är viktiga kvalitetsaspekter. Råd och stöd behövs för att komplettera andra insatser från sjukvård, socialtjänst och undervisning. Ett genomgående behov tycks vara att få information om möj- ligheter och rättigheter, hjälp med samordning och stöd i kontakter med olika myndigheter och organisationer. Ett samverkansprojektet i län visar hur råd och stöd skulle kunna utvecklas till ett aktivt instrument för att ge stöd åt psykiskt funktionshindrade – en av de mest underförsörjda grup- perna i samhället – för att förbättra deras livsvillkor i vardagen och därigenom ge en förebyggande effekt som eventuellt kan minska behovet av dyra sjukvårdskostnader. Jag kan konstatera att det urval av beskrivningar av dagens situa- tion för personer med omfattande funktionshinder och de syn- punkter som kommer från brukarhåll pekar på att det finns mycket som fungerar bra i det grundläggandet stödet till personer med funktionshinder. framkommer det i lägesbeskrivningar och i brukarsynpunkter att det finns en hel del områden där stödet fungerar sämre och är ojämlikt fördelat. Jag delar därför regeringens uppfattning i den nationella hand- lingsplanen för handikappolitiken att Mycket har gjorts, men en hel del återstår att göra. Min uppfattning är att situationen för många personer som till- hör LSS personkrets kan förbättras och att de motiv som gällde när LSS infördes fortfarande gäller. Jag anser därför att en förtydligad och utvecklad stödinsats enligt 9 § 1 LSS kan spela en viktig roll i det arbete som återstår att göra för att förbättra stö- det till personer med omfattande och varaktiga funktionshinder och därigenom bidra till att uppfylla målen för handikappolitiken.