sou · GSB329 · 2005-01-01 00:00:00 — Tre län – , och – har också passerat målet, medan flera län har mycket långt kvar. En viktig brasklapp bör dock tillfogas: i takt med de snabbt ökande årskullarna åren finns det en viss risk att vi kommer att fjärma oss från 50-procentsmålet om inte utbyggnaden av högskolan och rekryteringen av nya grupper förmår hålla jämna steg. 8.2Sökande utan plats och platser utan sökande – på samma gång! Det är nästan ofelbart så att när frågor som rör antagning till hög- skolan är på tapeten så utgår vi från en situation med utbildningar med många sökande per plats, där urval måste göras, där poängen för att komma in är höga och där många personer står i kö för en plats. Naturligtvis finns det sådana utbildningar. Läkarutbildningen är nog det vanligast förekommande exemplet med alla sökande som bort trots högsta möjliga meritvärde. Motsatsen är minst lika vanlig. Utbildningar med fler platser än sökande marknadsförs kraftigt. Universitet och högskolor kämpar vilt för att locka till sig sökande och lägger ner väldiga summor pengar på rekryteringskampanjer av olika slag och alla personer som kan uppvisa behörighet erbjuds en plats. Det är inte ens ovan- ligt att universitet och högskolor är beredda att göra avkall på behörighetskraven nära inpå terminsstarten. Detta innebär att vi i princip kan tala om två högskolor i en: en urvalshögskola och en rekryteringshögskola. För urvalshögskolan är det självfallet relevant att tala om urvalsmetoder och urvalsin- strument, och sträva efter att förfina dessa och säkerställa deras legitimitet. För rekryteringshögskolan, däremot, saknar urval och urvalsmetoder all tänkbar betydelse eftersom alla behöriga sökande kommer in. I högskolelagen markerar också som sin ambition att alla behöriga sökande skall beredas plats så långt det är möjligt med hänsyn till det kvalitetskrav som också högskolelagen ställer på universiteten och högskolorna. Det är emellertid något besvärande med en situation med å ena sidan studenter som inte kommer in på utbildningar trots mycket goda meriter och å andra sidan många utbildningar med ledig kapacitet. Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? Detta innebär att vårt antagningssystem skall kunna hantera båda dessa uppgifter, dvs. urval och rekrytering. Viktigt är under alla omständigheter att inte automatiskt sätta ett likhetstecken mellan antagning till högskolan och urval. Låt mig ge några exempel på detta. Alla sökande kom in på hälften av programmen På de totalt 1 596 utbildningsprogram vars antagning hanterades av VHS kom samtliga behöriga sökande in på 768 program () efter det andra urvalet. Denna siffra steg med all sannolikhet ytterligare när universitet och högskolor var klara med den lokala reservantagningen. Dessutom är den dominerande volymen utbildningar de fristående kurser där antagningen hanteras av universitet och högskolor själva. Bland dessa kurser är det långt ifrån ovanligt med platsgaranti, dvs. att alla behöriga sökande kommer in utan att något urval behöver göras. 1 688 utbildningar med lediga platser Lediga platser heter en nationell databas som visar utannonserade lediga studieplatser som finns vid de universitet och högskolor i som valt att medverka i denna databas. En sökning i data- basen ger vid handen att det fanns 1 688 högskoleutbildningar med lediga platser i , varav 61 utbildningsprogram. Högt söktryck till en tiondel av utbildningskapaciteten En tiondel av den svenska högskolans samlade utbildningskapacitet har ett högt söktryck och drar till sig av alla ansökningar. Högt söktryck definieras som mer än 5 förstahands- sökande per utbildningsplats. I andra änden har vi utbildningar med lågt sökandetryck med mindre än 2 förstahandssökande per plats. Där återfinns av högskolans samlade utbildningskapa- citet och av det samlade söktrycket. Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? 8.3Tillträdesreglerna som instrument för en breddad rekrytering Som en av utgångspunkterna i regeringens direktiv till Tillträdesut- redningen anges att rekryteringen till högre utbildning skall bred- das. Eftersom utredningens uppdrag handlar om att se över och föreslå förändringar av reglerna för tillträde till grundläggande hög- skoleutbildning blir då den centrala frågan: Vad kan man göra via tillträdesreglerna för att bidra till en breddad rekrytering? Bör ambitionsnivån vara att tillträdesreglerna skall vara neutrala i förhållande till ambitionen att bredda rekryteringen till högskola, eller skall tillträdesreglerna aktivt bidra till mångfaldsarbetet? skall det kanske rentav vara tillträdesreglernas huvuduppgift? Och oav- sett om den breddade rekryteringen skall vara en mer eller mindre framträdande uppgift för tillträdesreglerna återstår förstås frågan på vilket sätt det skall åstadkommas. Skall det ske på den generella nivån via breda och storskaliga åtgärder, av typen kvotgrupper och tilläggspoäng, eller skall det ske via mer målsökande åtgärder inom ramen för högskolornas lokalt beslutade åtgärder? I har vi försökt åstadkomma en bredd- ning av tillträdet via generella inslag i tillträdesreglerna. Det har handlat om kvotgrupper, poäng för arbetslivserfarenhet osv. Den typen av åtgärder har haft en minimal effekt, även om vi hoppats aldrig så mycket på dem. Generella tilläggspoäng för arbetslivserfa- renhet är exempelvis en åtgärd som inte bidragit med särskilt mycket mer än en höjning av åldern på våra studenter. Som en följd av propositionen Den öppna högskolan har vi i Sve- rige emellertid nu valt att i viss omfattning pröva på den andra modellen, dvs. att låta universitet och högskolor för en minde del av utbildningsplatserna via lokalt beslutade och anpassade urvals- grunder arbeta med den breddade rekryteringen. Det är dock ännu för tidigt att uttala sig om i vilken utsträckning denna modell varit lyckosam. Inte minst som det rått en stor osäkerhet bland univer- sitet och högskolor om tillämpningen och i vissa fall också oenig- het inom lärosätena. Min uppfattning är emellertid att det är den sistnämnda vägen, dvs. åtgärder som beslutas och hanteras lokalt för att uppnå nationellt fastlagda mål, som är den enda väg som kan ge några långsiktiga resultat att tala om, och då i kombination med nationella rekryteringsmål. Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? 8.4Politiken för en öppen högskola och dess konkreta uttryck uppdrag att via sina förslag bl.a. bidra till en breddad rekrytering bör ses mot bakgrund av den gällande politi- ken för en öppen högskola. Dess inriktning lades fast i propositio- nen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). Där framgår bl.a. att kunskapssamhället skall stå öppet för alla. Högskolan skall vara en kraft för social förändring och att den mångfald som finns i sam- hället i större utsträckning måste avspeglas i högskolan. Tillväxt och välfärd förutsätter en hög utbildningsnivå i hela befolkningen. För att tydligt markera att rekryteringsfrågorna faktiskt hör till universitetens och högskolornas ansvarsområden infördes i hög- skolelagen därefter ett tillägg i 1 kap 5 § om att Högskolorna skall också aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. (SFS 2001:1263) Genom att på detta sätt tydliggjort ansvaret har frågan fått en annan dignitet . Så har även i och med ämnes- och programutvärderingar tagit upp arbetet för ökad mångfald som ett av de kriterier som vägs in i de samlade bedömningarna. Högskolelagen och den ovan återgivna paragrafen är också ut- gångspunkt för det särskilda krav som skrevs in i regleringsbrevet där regeringen uppdrog åt universitet och högskolor att upprätta handlingsplaner för att aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Handlings- planerna skall innehålla mätbara mål för arbetet. Av högskolornas årsredovisningar skall det sedan framgå vilka åtgärder respektive lärosäte vidtagit med anledning av dessa handlingsplaner. En särskild rekryteringsdelegation inrättades (SFS nr:2001:935) som förfogar över under perio- den –2004 som efter ett ansökningsförfarande fördelats till universitet och högskolor och andra utbildningsanordnare för aktiva rekryteringsåtgärder. Drygt 600 projektansökningar har kommit in totalt och ca 100 projekt stöds av dele- gationen uppdelat på följande nio kategorier: Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? Övrig verksamhet förlagd inom högskolan För att stimulera lärosätena att komma i gång med och utveckla metoder för att bredda rekryteringen (i detta ingick även validering av reell kompetens) avsatte regeringen ett särskilt ekonomiskt stöd , drygt totalt, som riktade sig direkt till universitet och högskolor. Pengarna fördelades proportionellt ut- ifrån högskolans storlek och har – tillsammans med Rekryterings- delegationens insatser – med all sannolikhet haft en stor betydelse för att ge mångfaldsarbetet inom högskolan en flygande start, även om det finns indikationer på att de pengar som fördelades direkt till universitet och högskolor i viss utsträckning använts till traditionella marknadsföringsåtgärder. är positivt i sin uppföljning I arbete med jämställdhet, stu- dentinflytande samt social och etnisk mångfald som presenterades görs en uppföljning av verkets utvärdering av universitetens och högskolornas arbete med jämställdhet, stu- dentinflytande samt social och etnisk mångfald som genomfördes åren 1999/2000. Generellt sett, menar verket, gör universiteten och högskolorna stora ansträngningar för att främja samtliga tre kvali- tetsaspekter. Detta gäller särskilt kvalitetsaspekten social och etnisk mångfald. skriver bl.a. följande i sin rapport: När det gäller lärosätenas arbete med social och etnisk mångfald, kan vi konstatera att det skett en mycket markant förändring –2003 – så markant att en framtida utbildningshistoriker nog mås- te fråga sig vad som hänt. I rapporten beskrivs ett flertal projekt för att rekrytera nya grupper. Studentambassadörer reser ut till gymnasieskolor och komvux runt om i landet. Projekt med läxläsningshjälp pågår i en mängd skolor, varav många i områdens som tidigare haft väldigt lång övergångspro- cent. Invandrarföreningar och fackklubbar får besök av studenter som Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? svarar på frågor och förklarar hur det svenska högskolesystemet fun- gerar. Som ett mått på aktivitetsgraden redovisas att 621 ansökningar om medel för att öka den sociala och etniska mångfalden har lämnats in och av dem har 100 beviljats projektmedel. Men risk finns för att den rätta uthålligheten saknas Uppenbarligen har mycket positivt hänt när det gäller arbetet med att bredda rekryteringen till högskolan. Det finns emellertid några faror och fallgropar som jag anser att man bör vara observant . 1.Att vi misslyckas med att visa att breddad rekrytering också är en kvalitetsfråga och inte enbart en rättvise- och demokrati- fråga. 2.Att mångfaldsarbetet blir en fråga för några få eldsjälar utan någon egentlig förankring eller spridning i övrigt inom lärosätet. 3.Att mångfaldsarbetet reduceras till en fråga om projekt. Vad händer när projekttiden och projektpengarna tar slut? Finns då den rätta viljan och uthålligheten för att driva arbetet vidare? Även om mycket positivt har hänt finns det skäl att fråga sig hur djupt övertygelsen om det positiva med en breddad rekrytering trängt in bland våra universitet och högskolor. Som påpekar i ovan refererade rapport visar många av de insända handlingsplanerna för breddad rekrytering inte upp mycket mer än direkta avskrifter ur propositionen Den öppna hög- skolan, vilket gör att de ser mer genomtänkta ut än vad de egentli- gen är. Handlar det egentligen om något så uppenbart som att fylla tomma platser i avsikt att nå upp till sina respektive takbelopp? Verket skriver att det finns skäl att tro att det på ett lärosäte där man på detta sätt lånat argument och fraser till sina styrdokument finns en hel del att göra om man vill åstadkomma atti- tydförändringar som går på djupet. 8.5Social snedrekrytering är en process Även om viktiga insatser för att bredda rekryteringen till högsko- lan kan vidtas när eleverna redan hunnit fram till i gymnasieskolan, och i vissa fall lämnat den, måste man emellertid komma ihåg att Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? social snedrekrytering handlar om en process som startar väldigt tidigt i en människas liv, och som – direkt eller indirekt – får sina konkreta uttryck vid alla de val som sker under en individs skoltid. Framför allt är det två effekter som samverkar till snedrekryte- ringen. och visar i betänkandet Ursprung och utbildning – social snedrekrytering till högre studier (SOU 1993:85) att 1.vid varje tidpunkt där ett val görs väljer elever från högre social- grupper systematiskt mer ofta alternativ som leder vidare till högre studier samt att 2.elever från högre socialgrupper får i genomsnitt högre betyg än andra på alla utbildningsnivåer. Att föräldrarnas utbildning spelar en central roll förklarar och med att välutbildade föräldrar har större kunskap om utbildningssystemet så att de kan hjälpa sina barn i valen, att bar- nen går i sina föräldrars fotspår och gärna upprätthåller utbild- ningstraditionen. De har dessutom ett annat sätt att umgås med barnen, mer undervisande och mer intellektuellt stimulerande. Då en stor del av barnens inlärning faktiskt sker utanför skolan har det betydelse för betygen att de får hjälp med skolarbetet. I bilaga 10 till (Utbildningens fördelning – en fråga om klass) pekar författarna också på likartade faktorer som i och äldre rapport. Författarna till bilagan pekar bl.a. på att det finns ett starkt samband mellan social bakgrund och grundskolebetyg när till- gänglig betygsstatistik studeras. Man har funnit att barn till tjänstemän i mellanställning och högre tjänstemän har högre betyg än övriga ele- ver och att det finns en könsskillnad i bemärkelsen att flickor nästan genomgående har högre betyg än pojkar. Det framgår också att svårigheterna att följa skolundervisningen 7–9, och troligen även , är större bland elever från arbetarhem än vad det är för elever från tjänstemannahem. Det visar bl.a. att en högre andel elever vars föräldrar är arbetare har stödåtgärder i mycket större utsträckning än elever från tjänste- mannahem. Författarna konstaterar att betygsskillnaderna på får effekt på valet till gymnasieskolan på så sätt att bland barn till högre tjänstemän väljer flertalet samhällsvetenskaps- och naturve- tenskapsprogrammen, medan barn till ej facklärda arbetare oftare Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? än andra går på det individuella programmet. De ser också tecken som tyder på att den sociala snedrekryteringen till studieförbere- dande gymnasieutbildningar kan ha minskat och de tror det beror främst på att elever som tidigare valde tvåårig social linje väljer det treåriga samhällsvetenskapsprogrammet. Författarna pekar också på ett antal åtgärder som kan bidra till att minska snedrekryteringen till högre utbildning och de anser att åtgärder som syftar till att minska den sociala snedrekryteringen bör sättas in tidigt i utbildningskedjan. Därför bör utbildningssy- stemet inte ha en tidig uppdelning av eleverna på olika utbildnings- linjer. 8.6Breddad rekrytering till högskolan – en kedja med många länkar Snedrekrytering är alltså en process som startar väldigt tidigt i livet. Mot bakgrund av detta kan det kanske upplevas som allt för sent att vidta åtgärder från universitets och högskolors sida. Men jag är övertygad om att också universitet och högskolor självklart kan – och bör – bidra till en breddad rekrytering och även har goda förut- sättningar att bli framgångsrika i sådana ambitioner. Detta förutsätter emellertid att man arbetar genomtänkt och systematiskt samt integrerar frågor om en breddad rekrytering i de reguljära utbildningsplanerande processerna. Breddad rekrytering till universitet och högskolor måste, enligt min mening, betraktas som en kedja med flera länkar – och som brukligt är med kedjor är alla länkar viktiga. Den som tror att breddad rekrytering enbart handlar om marknadsföring eller enbart handlar om tillträdesregler eller enbart handlar om något annat kommer att bli djupt besviken på de uteblivna resultaten. Breddad rekrytering till universitet och högskolor handlar enligt min mening om följande beståndsdelar tänkt i en kronologisk ordning, inte i en prioritetsordning. Universitet och högskolor behöver bygga upp långsiktiga samar- beten med exempelvis kommuner, gymnasieskolor, vuxenutbild- ningsenheter, folkhögskolor, studieförbund, invandrarföreningar och handikappföreningar för att den vägen nå långsiktiga resultat. Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? det sammanhanget är det viktigt med en noga genomtänkt arbets- fördelning mellan de olika aktörerna. brukar man använda uttrycket push and pull, dvs. att den avlämnande nivån aktivt skall uppmuntra sina ambitiösa och studiebegåvade elever oavsett bakgrund att gå vidare till högskolan (push) medan universitet och högskolor i andra änden skall fånga in dessa (pull). Information och marknadsföring är självklart väldigt viktiga inslag i en breddad rekrytering – och här finns det också mycket att ut- veckla och förbättra. Även om en viss förbättring skett befolkas universitetens och högskolornas kataloger och broschyrer i påfallande hög grad av unga, friska, blonda människor. I kataloger och broschyrer lyfter högskolorna ofta fram de rika möjligheterna till sportaktiviteter respektive pub- och restaurangliv. Det faktum att hälften av alla studenter är , en tredjedel och en tiondel – och att av alla studenter har hemmaboende barn – har ännu inte börjat avspeglas i högskolornas rekryteringsmaterial, med några få lysande undan- tag! Informationen måste också omfatta antagningsreglerna som sådana, och utformas utifrån ett målgruppsanpassat perspektiv, inte utifrån ett expertperspektiv. Det är inte bara de sökande som måste få en god och ändamålsenlig information om antagningsreglerna, utan också studievägledare och arbetsförmedlare m.fl. måste vara väl insatta i dessa. Om inte detta lyckas kommer sådana inslag i antagningsreglerna som reell kompetens och fri kvot aldrig att nå ut till de därför primärt avsedda grupperna. Enligt 6 kap. 3 § högskoleförordningen skall studenter ges tillgång till studievägledning och yrkesorientering. När ambitionen är att attrahera nya och otraditionella grupper av studerande är det för- modligen extra viktigt att deras studieval är väl underbyggda. För nya grupper av studenter visar också den erfarenhet som många studievägledare kan vittna om att det är särskilt viktigt med två Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? saker: trygghet i och runtom studierna samt att man tydligt kan se vart utbildningen i fråga leder. Inte minst detta med att kunna se ett tydligt mål för sina studier är viktigt att poängtera. Via kontak- ter med Rekryteringsdelegationen har det kommit till utredningens kännedom att de allmänt hållna collegeåren rekryterar sämre än de breddade basåren, som har ett tydligt mål och en platsgaranti. När det gäller studievägledning är det också mycket viktigt med ett väl fungerande samarbete mellan vägledare på olika nivåer inom utbildningssystemet, från grundskola till högskola. Behovet av vägledning har särskilt framhållits i flera utredningar , men dessvärre är studievägledare en grupp ute i skolorna som i skymundan håller på att sparas bort. Om detta tillåts fortsätta så kommer det att få konsekvenser också för den breddade rekryte- ringen till högskolan. En av de viktigaste aspekterna – som trots detta glöms bort i sammanhanget – är universitetens och högskolornas utbud, och dess effekter på rekryteringen. Breddad rekrytering handlar inte om att exempelvis eleven från gymnasieskolans for- donsprogram till varje pris skall läsa en magisterutbildning i stats- vetenskap utan snarare om att universitet och högskolor måste kunna erbjuda relevanta utbildningar också för eleverna från de yrkesförberedande programmen. Universitet och högskolor måste därför se över och utveckla sitt utbildningsutbud och göra det mot bakgrund av sitt lagstadgade uppdrag att bredda rekryteringen. Exempelvis behöver universitet och högskolor enligt min upp- fattning fortsätta att utveckla sin roll i det livslånga och livsvida lärandet och utarbeta progressiva strategier för detta. pekar i sin rapport lärande som idé och praktik i högskolan (rapportserie 2001:1 R) på att till karakteristika för det livslånga lärandet hör bl.a. att olika kategorier av studenter med olika utbildningsbakgrund och olika syften med sina studier ges tillträde till högre utbild- ning och att flera olika utbildningsmöjligheter (utbildnings- vägar och studieupplägg) erbjuds inom den reguljära högskolans ram. Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? utveckla fler kortare yrkesutbildningar med olika inriktningar. Den grupp som särskilt bör beaktas är just de personer som genomgått gymnasieskolans program med yrkesinriktning och som inte har några riktigt bra utbildningsalternativ i hög- skolan som knyter an till den specifika yrkeskompetens de erhållit. Distansutbildning har en lång tradition i vårt land. Många personer har också gjort klassresan med hjälp av den gamla tidens korre- spondensstudier. Den utveckling, som bl.a. Nätuniversitetet är ett uttryck för, är i sammanhanget positiv. Högskoleutbildning som bedrivs via kommunala lärcentra är ett annat exempel där man lyck- ats nå sådana kategorier av studenter som man sannolikt aldrig skulle ha nått annars. Det finmaskiga nät som de kommunala lär- centrumen tillsammans utgör är också en tillgång för universitet och högskolor att nyttja i större utsträckning än . Antagningssystemet bör sträva efter att vara rekryterande, dvs. alla behöriga studenter bör i möjligaste mån beredas plats. I högskole- lagens 4 kap. 1 § framgår också att Så långt det kan ske med hänsyn till kvalitetskravet i 1 kap. 4 § första stycket skall högskolorna som studenter ta emot de sökande som upp- fyller behörighetskraven för studierna. Detta uppdrag kan emellertid inte ett antagningssystem självt klara av. Den avgörande frågan är förstås hur utbildningsplatserna dimensioneras i förhållande till studenternas efterfrågan. Min vision är att den tegelmur som högskolans antagningssystem skulle kunna liknas vid kunde rivas ner och att teglet återanvändes till att bygga en bro på vilken högskolan och studenten kunde mötas, presentera sig för varandra och därefter lägga upp en individuell studieplan. En naiv vision måhända, men den öppna högskolan kräver tveklöst mer av individualisering och flexibilitet! Däremot skall man inte knyta alltför stora förhoppningar till att använda antagningssystemet på det traditionella sättet för att nå en Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? breddad rekrytering t.ex. via kvotgrupper och tilläggspoäng för arbetslivserfarenhet. och menar i sin utredning Ursprung och utbildning – social snedrekrytering till högre studier (SOU 1993:85) att förändringar i antagningssystemet i stort sett inte haft någon positiv effekt alls för den sociala snedre- kryteringen till högskolan. Något regelsystem som framtvingar en omsortering av ungdo- mar från olika social bakgrund är inte lösningen, enligt och , utan i stället behövs det positiva åtgärder som får relativt fler studiebegåvade ungdomar från studieovana hemförhållanden att söka sig till högre utbildning och erbjudas möjligheter att antas. Aktiva rekryteringsinsatser i kombination med mindre likformiga antagningsregler där skilda meriter och erfarenheter mer flexibelt vägs samma hos de sökande bör kunna vara ett alternativ för att hitta lämpliga vägar för att förbättra den sociala snedrekryteringen, enligt och . En ökad sådan möjlighet föreslås också genom den tredje vägen (se kapitel 9 och 19). Om tillträdesreglerna skall ha till sin uppgift att aktivt bidra till en breddad rekrytering bör det också framhållas tydligt.