sou · GSB336d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Vidare gynnar den investeringar i egendom som ger värdestegring i stället för direktavkastning. Rent principiellt kan det ifrågasättas om en likformigt utformad för- mögenhetsbeskattning skall kombineras med undantagsregler av sådant slag. Det kan därför finnas skäl att överväga om begräns- ningslagen bör slopas. Å andra sidan kan ett avskaffande av lagen medföra ett kraftigt ökat skatteuttag för vissa större förmögenhe- ter. Det kan därför finnas anledning att överväga alterna- tiva former för en begränsning av skatteuttaget. I uppdraget ingår att göra en översyn av lagen om begränsning av skatt. Kommittén skall analysera bestämmelserna och vid behov föreslå förändringar. Kommittén skall även överväga alternativa metoder för att begränsa skatten, t.ex. genom att införa ett beloppsmässigt bestämt tak för högsta uttag av förmögenhetsskatt. Uppdraget omfattar en övergripande teknisk översyn av regel- systemet för att få en modernare lagstiftning som är bättre anpas- sad till dagens villkor. En väsentlig målsättning skall vara att åstad- komma enkla och överskådliga regler. I detta arbete ingår att anpassa lagspråket till annan skattelagstiftning samt att i allmänhet ge lagen en mer modern språklig utformning. Ett övergripande mål bör vara att skapa ett regelsystem för arvs- och gåvoskatten som är rättvist. En utgångspunkt för arbetet bör vidare vara att den nuva- rande ordningen med arvs- och gåvobeskattning skall behållas. Översynen skall omfatta arvs- och gåvoskattefrågor i samband med generationsskiften i mindre företag endast i den utsträckning de inte har behandlats av 3:12-utredningen i betänkandet Beskatt- ning av småföretagare (2002:52). I uppdraget ingår även att anpassa 3:12-utredningens förslag till de förändringar som kan komma att föreslås vid den nu aktuella översynen. Den övergripande tekniska översynen innefattar en genomgång av samtliga regler i AGL. En utgångspunkt för arbetet skall vara Arvs- och gåvoskattekommitténs förslag Ny arvs- och gåvoskattelag (SOU 1987:62). Därutöver skall kommittén överväga följande frågor. saknas uttryckliga bestämmelser när det gäller möjlighe- terna att beakta arvsavståenden vid beskattningen. I kommitténs uppdrag ingår att ta ställning till om lagtexten bör innehålla sär- skilda regler för arvsavståenden. Kommittén skall också se över de värderingsregler som tillämpas vid arvs- och gåvobeskattningen samt överväga om några ändringar i indelningen i skatteklasser är nödvändiga. I uppdraget ingår att se över möjligheterna till dispens som enligt nuvarande regler handläggs av regeringen. Om kommittén finner att möjligheten att få dispens bör finnas kvar skall den pröva om sådana ärenden i stället bör handläggas av RSV. När det gäller dubbelbeskattningsärenden bör utgångspunkten vara densamma som vid inkomstbeskattningen, dvs. att frågorna skall kunna prövas inom ramen för det ordinarie förfarandet. Kommittén skall ta ställning till behovet av att kunna söka för- handsbesked när det gäller arvsbeskattningen. Kommittén skall även redovisa och pröva förutsättningarna för att anpassa förfarandereglerna i AGL till vad som gäller i skattemål enligt taxeringslagen (1990:324). I detta sammanhang skall kom- mittén bl.a. se över överklagandetiderna för beslut enligt AGL och möjligheterna till omprövning. En annan fråga som skall prövas av kommittén är om det skall införas en möjlighet att vid avsaknad av gåvodeklaration uppskatta skatten till vad som framstår som skä- ligt, s.k. skönstaxering (jfr NJA 1993 not. C 130). Kommittén skall också uppmärksamma skillnaderna mellan AGL och förvaltnings- processlagen (1971:291) beträffande bl.a. bestämmelserna om skriftväxling och föreslå de eventuella ändringar som den finner lämpliga. Beskattning av arv mellan makar De höjda taxeringsvärdena har lett till att uttaget av arvsskatt har ökat markant vilket i många fall inneburit stora problem framförallt för efterlevande make. I kommitténs arbete ingår att undersöka möjligheterna att stärka efterlevande makens ställning genom att föreslå ändringar i beskattningen av arv mellan makar. Frågan skall behandlas med förtur. Kommittén skall analysera och utvärdera ändrade regler för värde- ringen av fastigheter vid arvs- och gåvobeskattningen. Vid utvärde- ringen skall särskilt beaktas det övergripande kravet på att enhetliga regler så långt som möjligt bör gälla för olika slags egendom. Här- vid skall även de förslag om beskattningen av arv mellan makar som kommittén eventuellt kan lägga fram beaktas. Ägde den döde aktier skall dessa i bouppteckningen tas upp till värdet på dödsdagen. På grund av de civilrättsliga reglerna och ban- kernas egna rutiner torde i de flesta fall aktierna inte kunna realise- ras förrän bouppteckningen efter den döde är inregistrerad. Har aktierna sjunkit i värde kan boet hamna i den situationen att hela behållningen går åt för att betala skatten. I kommitténs uppdrag ingår att se över reglerna om värdering av aktier vid arvsbeskattningen. Kommittén skall analysera om det även i fortsättningen skall vara värdet på dödsdagen som bör gälla eller om det är möjligt att värdera aktierna vid någon annan tid- punkt. Förslagen får inte leda till kringgåendemöjligheter vid arvs- beskattningen och skall vara anpassade till vad kommittén föresla- git om beskattningen av arv mellan makar. Justering av grundavdrag och skiktgränser gällande nivåer på grundavdrag har gällt och skiktgränserna . justering av grundavdragen och skiktgränserna ingår också i upp- draget. Ändrad metod för beskattning av arv I uppdraget ingår att undersöka om arvsbeskattning i form av en kvarlåtenskapsskatt kan vara ett alternativ till den nuvarande arvslottsbeskattningen. Kommittén bör redovisa förslag i fråga om den tekniska utformningen av att arvsskatten beräknas på värdet av den dödes samlade kvarlåtenskap. Kommittén skall redovisa för- och nackdelar med en sådan beskattningsmetod dels ur förenk- lingssynpunkt, dels med beaktande av fördelningspolitiska aspek- ter. De förslag som kommittén lägger fram skall sammantaget vara kostnadsneutrala för den offentliga sektorn. Likaså bör statens skatteinkomster i princip vara oförändrade. Administrativa förenk- lingar och kostnadsbesparingar skall dock kunna tillgodoräknas för att sänka det samlade skattetrycket. Kommittén skall vidare redo- visa de administrativa konsekvenserna av sina förslag. Utredningsuppdraget skall vara avslutat före utgången av december . Frågan om beskattning av arv mellan makar skall behandlas med förtur. Beskattning av fastigheter i andra länder Här följer en översikt av fastighetsbeskattning inom EU-länderna1 samt i och i . Syftet är att ge läsaren en uppfattning om reglerna för beskattning av privatbostäder i vår närmaste omvärld. Uppgifterna om , , , , , , , , , , , , och har vi fått från svenska ambassader i respektive land, via ständiga representation vid Europeiska unionen samt från utländska finansdepartement. Informationen om de övriga länderna, , , och , är hämtat ur betänkandet Likformig och neutral fastighetsbeskattning (SOU 2000:34) och European Tax Handbook 2003. I finns det flera former av löpande beskattning av privat- bostäder. Grundskylden är en skatt som utgår till kommuner och amts- kommuner (landsting). Skatten tas endast ut på markvärdet. Fas- tighetskatten för Amtskommunernas ska alltid uppgå till . Däremot tillåts skatten som tas ut av kommunerna variera inom intervallet 0,6-2,av det taxerade markvärdet. Den fås ta ut på alla fastigheter men undantag kan göras för byggnader med all- männyttiga ändamål. Storleken av skatten fastställs av respektive kommun. Av 275 kommuner har ungefär hälften av dessa en fastighetsskatt som understiger . av kommunerna låg i uttag . Den genomsnittliga sammanlagda skatten är . Skatten är inte avdragsgill vid inkomsttaxeringen. 1 De länder som blir medlemmar av EU efter ingår inte i vår studie. gäller en och landstingskom- munal egendomsvärdeskatt (Ejendomsvaerdiskat). Skattesatsen uppgår till av taxeringsvärdet. För hus med taxeringsvär- den som överstiger grundbeloppet (juste- ras med ett index, se nedan) uppgår skattesatsen till . Skatten har ersatt den statliga Lejevaerdibeskattningen (förmånsbeskattning av egen bostad). Småhus och lägenheter som innehas med äganderätt har tidigare belastats med denna statliga schablonintäktsbeskattning. Alla fastigheter åsätts ett egendomsvärde . Vid värderingen fastställs byggnadsvärdet och markvärdet för fas- tigheten. Värderingen har betydelse för den löpande beskattningen av fastigheter som beskrivits ovan. Vid värderingen beräknas ett värde utifrån egendomens belägenhet, ålder, storlek och installatio- ner m.m. Beräkningen görs på grundval av officiell statistik över överlåtelsepriser för fastigheter. Värdet kan därefter korrigeras på grund av särskilda förhållanden, t.ex. beroende på fastighetens skick. Markvärdet ska motsvara värdet för obebyggd mark. För villor etc. består markvärdet normalt av ett värde beräknat på stor- leken av marken och värdet av byggrätten. Markvärdet ökar om läget bedöms som särskilt bra. Byggnadsvärdet erhålls genom att man multiplicerar den sammanlagda ytan med ett kvadratmeterpris. Priset bestäms utifrån vilken prisnivå fastigheter köps för i det aktuella området enligt den officiella försäljningsstatistiken. Där- utöver tas hänsyn till byggnadens ålder, material, storlek och installationer m.m. Fastighetsvärdet bestäms med utgångspunkt av ett beräknat värde som består av markvärdet och byggnadsvärdet. Ökningen i taxeringsvärdet för Grundskylden har begränsats till en årlig ökning motsvarande . Ökar taxeringsvärdet med beskattas den överstigande delen påföljande år. T.ex. om taxeringsvärdet ökar så tas skatt ut på . Ökar taxeringsvärdet påföljande året så tas skatt ut på den delen samt den överstigande delen från föregå- ende år, dvs. Grundbeloppet för egendomsvärdeskatten, , justeras i förhållande till ett ejerboligvaerdiindeks, som sattes till per . Förändringarna i indexet är ett vägt genomsnitt av prisutvecklingen på bostadsmark- naden. Vikterna i indexet är enfamiljshus, , fritidshus, , och bostadsrätter, . SOU 2004:36 Bilaga 2 Taxeringsvärdet motsvarar taxeringsvärdet plus . kan individer som fyllt eller som har nedsatt inkomstförmåga få skatt på permanent- och fritidsbostad reducerad. Det finns ett övre tak för hur mycket skatten kan redu- ceras. Taket varierar med inkomsten. I infördes från och med /1966 en möjlighet för vissa grupper att låna till de kommunala egendoms- skatterna. Avsikten var att ekonomiskt svaga grupper, pensionärer i huvudsak, skulle kunna belåna sina fastigheter för att betala egen- domsskatter. Möjligheten till lån gäller endast permanentbostäder. Till säkerhet för lånet ska ägaren överlämna ett pantbrev avseende egendomen. Avdragsrätten för ränteutgifter är begränsad och skatteeffekten uppgår till . kommer skatteeffekten att uppgå till . För ägarbostäder beskattas inte kapitalvinster. Beskattningen av kapitalvinst sker endast beträffande privata hyresfastigheter. Vid fastighetsöverlåtelser tas ut en stämpelskatt på av köpesumman. Dessutom tillkommer en stämpelavgift om på lånesummor. Den finländska skattelagen tillämpas . Genom den lagen upphörde de tidigare formerna av löpande beskattning av fastigheter i att gälla. Den nya skatten är och kommunen fastställer skattesatsens storlek inom vissa ramar. Fr.o.m. gäller att den allmänna fastighets- skatten ska bestämmas till minst 0,2 och högst . För byg- gand som används som stadigvarande bostad finns möjlighet att tillämpa en annan skattesats än den som tillämpas för andra objekt. Den får uppgå till minst 0,10 och högst 0,40 av byggnadens värde. För andra bostadsbyggnader, däribland fritidshus finns möjlighet för kommunen att ta ut en skatt som är högre än vad som gäller för permanent bostäder, dvs. Underlaget för fastighetsskatten utgörs av det s.k. återanskaff- ningsvärdet för fastighet som alltså utgör taxeringsvärdet. Detta värde grundas i allt väsentligt på schabloner som avser byggnadens användning, storlek, byggnadsmaterial med justering för faktorer som avviker från den genomsnittliga byggnadsstandarden för fas- tighetstypen. Kapitalinkomster beskattas med en proportionell statlig skatt på (). Innehavet av ägarbostäder är inte före- mål för statlig beskattning. Däremot är ränteutgifter för förvärv eller grundlig reparation av bostaden avdragsgilla från kapital- inkomster. Om underskott uppstår får maximalt 20 000 mark2 (8 000 per make och 2 000 per barn, dock högst två barn) dras av från förvärvsinkomsterna. Den överskjutande delen av underskot- tet fastställs som det ifrågavarande kapitalinkomstslaget förlust och får dras av från kapitalinkomster under de följande tio taxerings- åren. Försäljningsvinster av egen bostad är skattefria förutsatt att äga- ren ägt och bott i bostaden . Eftersom vinsten inte är skatte- pliktig är försäljningsförluster av egen bostad inte avdragsgilla. En stämpelskatt tas ut vid omsättning av fastigheter av köparen. Skatten uppgår till av försäljningspriset. har en löpande beskattning i form av fastighets- skatt (fasteignagjöld). Denna skatt är en av de största inkomstkäl- lorna för kommunerna och administreras av dem. Samtliga fastig- heter är objekt för fastighetsskatten. Underlaget för beskattningen är det framräknade marknadsvärdet för egendomen. Skatte- satsen för ägarlägenheter, småhus, lantgårdar och fritidsbostäder är . För övriga fastigheter är skattesatsen . Det finns dock möjligheter för kommunerna att höja de nämnda skatte- satserna . Fastighetsskatten betalas som regel av egendomens ägare. Kommunen kan medge nedsättning eller efter- gift av fastighetsskatten för pensionärer och handikappade med låga inkomster. Avdrag får inte göras för utgifter hänförliga till bostaden. Ränte- avdrag för personer som inte bedriver näring avskaffades på 1979. Däremot erhålls räntebidrag för lån till köp av egen bostad. Kapitalvinst av försäljning av egen bolig är, inom fastställda beloppsgränser, inte skattepliktiga om egendomen innehafts . Om egendomen säljs är kapitalvinsten 2 införde EURO . En ungefärlig växelkurs är 1 = 5,95. skattepliktig och beskattas . Det finns dock viss möjlighet till uppskov med beskattningen. har statlig intektskatt fra boliger,och en löpande avkast- ningsskatt samt en eiendomsskat. Permanentbostaden (bolig) och fritidshus (fritidseiendom) intäktsbeskattas (prosent- lignes). Intäkterna beräknas schablonmässigt på ett slags taxerings- värde (ligningsverdi). Skatten är progressiv för permanentbostaden men inte för fritidsbostaden. För taxeringsvärden mellan NOK 80 000 och NOK 451 000 är skattesatsen på helårsbostaden . För taxeringsvärden över NOK 451 000 är skatte- satsen för både helårs- och fritidsbostaden. Taxerings- värdet varierar stort i förhållande till marknadsvärdet men i genomsnitt kan det sägas motsvara av marknads- värdet. Utöver denna intäktskatt tas även löpande fastighetsskatt ut. Skattesatsen är och baseras på bostadens samma schablonmässiga värde som intektskatten. Full avdragsrätt ges för låneräntekostnader och det oberoende av vad lånet är till. Avdrag för kapitalförlust ges till samma skattesats. Kommunerna får själva välja om de vill ta ut en eiendomskatt. Denna skatt är en objektsskatt och inte en del av intäktsskatten. Kommunen får själv bestämma skattesats inom spannet av marknadsvärdet. Det tas ut en statlig stämpelavgift (dokumentavigt)som motsva- rar av köpeskillingen. har en årlig schablonbeskattning som består av tre delar. En del tillfaller den federala regeringen, en del regionen och huvud- delen till kommunen. I allt väsentligt är det alltså en skatt. Regionen och kommunen kan inom vissa gränser bestämma uttaget och skatten varierar kraftigt mellan olika regioner och kommuner. Det statliga skatteuttaget varierar beroende på var i landet fastigheten är belägen (, eller ). Bilaga 2 SOU 2004:36 Skatten grundar sig på en beräkning av vilken hyresintäkt fastig- heten skulle ha om den hyrdes ut. Beräkningen – som är en slags fastighetstaxering – skedde 1975. Några nya värden har inte fast- ställts även om en justering för inflation gjordes 1980. sker en årlig indexuppräkning av värdena. Vid taxeringen får egnahemsägare göra ett schablonavdrag från schablonintäkten vilket medför att många fastighetsägare i prakti- ken inte betalar skatt för sin fastighet. För fastigheter som hyrs ut beräknas en schablonintäkt på av den fastställda schablonintäkten. Intäkten beskattas med vanlig inkomstskatt, vilken kan uppgå till . Denna skatt är däremot mer omdiskuterad och anses av många vara för hög. Bolåneräntor är som huvudregel avdragsgilla endast från inkomster hänförliga till fastigheter. För egnahemsägare finns dock undantag som innebär att räntor är avdragsgilla mot den totala nettoinkomsten. Avdragsmöjligheten är begränsad till att avse en viss högsta lånesumma (motsvarade ett maximalt lån för förvärv av fastighet och för repa- ration. Summorna ökas beroende på grad av försörjningsplikt). Kapitalvinster för privatbostäder är normalt inte skattepliktiga. Som huvudregel är kapitalförluster endast avdragsgilla från inkomster av samma slag. En stämpelskatt tas ut vid överlåtelser. Skatten uppgår till av värdet. I är privatbostäder inte föremål för någon beskattning på nationell nivå. Räntor som är hänförliga till permanentboende är delvis avdragsgilla. Reglerna är mycket detaljerade och avdragsrät- ten beror bl.a. på tidpunkten för lånet, hushållets samlade inkoms- ter och hushållets storlek. Särskilda regler gäller för lån hänförliga till reparationer etc. För bebyggda fastigheter finns två lokala fastighetsskatter. Den ena är en skatt på innehav av mark och byggnad som utgår på av ett beräknat hyresvärde (taxe foncière sur les propriétés baties). Kommunerna bestämmer skattesatsen utifrån en föreskriven begränsning. Behovet av kommunala intäkter styr det årliga skatteuttaget. Skatt utgår inte efter byggnationen. Nybyggda hus kan undantas från skatt om huset förvärvats genom subventionerade räntefria lån. Ingår huset i ett socialt byggnadsprogram kan huset undantas från skatt i mellan 10–. Den andra lokala skatten utgörs av en bostadsskatt (taxe dhabitation) som varje innehavare av en bostad (ägare eller hyres- gäst) betalar. Skatten utgår på ett uppskattat hyresvärde. Kommu- nerna bestämmer skattesatsen. Vid försäljning av privatbostaden utgår ingen skatt på kapital- vinsten. Kapitalförluster är avdragsgilla endast gentemot inkomster i samma inkomstslag. Egna hem beskattas för den del av bostadsytan som överstiger . En statlig schablonintäkt utgår av den del av byggnadens marknadsvärde som avser ytan . Marknadsvärdet återspeglas i ett taxeringsvärde som fastställs med vissa mellanrum. Räntor avseende permanentbostäder är fullt avdragsgilla. Kapitalvinsten beskattas och kapitalförluster är avdragsgilla fullt Vid fastighetsöverlåtelser tas en stämpelskatt ut på . har ingen löpande beskattning av fastigheter. Däremot fanns det tidigare en fastighetsskatt som i många avseende liknade den svenska. Den avskaffades emellertid 1997. Skatten var en årlig stat- lig skatt som utgick av fastighetens marknads- värde. Inte bara fastighetsägare omfattades. Även vissa långtids- hyresgäster och hyresgäster med förmånliga hyresvillkor var skatt- skyldiga. Skatten togs ut oberoende av fastighetsägarens inkomster om dessa översteg ett lågt tröskelvärde. Marknadsvärdet uppskat- tades av fastighetsägaren själv med hjälp av försäljningar som skett i området. Värderingen var ofta mycket försiktig. Fastighetsskatten var omdiskuterad och blev en känslig politisk fråga särskilt i Dublinområdet där fastighetspriserna flerdubblades . Skatten avskaffades därför och har ersatts av en stämpelskatt. Stämpelskattesatsen är olika beroende på storleken på köpeskil- lingen, ju högre köpeskilling ju högre skattesats. Skattesatsen beror även på om den nya ägaren köper hus eller inte. Förstagångsköparen får en lägre skattesats. Dessutom är skattesat- sen högre för fritidshus än för permanentbostad. var stäm- pelskattesatsen för en förstagångsköpare av permanentbostad mel- lan för över 190 500. För lägre hus- priser påförs ingen stämpelskatt. Skattesatsen är densamma för dem som köpt permanent hus tidigare men vid lägre nivåer av köpeskilling, redan över 127 000. Räntor på lån för att förvärva eller reparera permanentbostäder är avdragsgilla i begränsad omfattning. Avdragsrätten är bl.a. bero- ende på civilstånd. Kapitalvinster beskattas medan kapitalförluster är avdragsgilla från kapitalvinster det år förlusten uppstod. Förluster som inte kan utnyttjas får rullas vidare tillkommande år. Den statliga fastighetsskatten i tas ut på en schablonintäkt. Schablonintäkten är baserad på ett uppskattat hyresvärde för fas- tigheten. En särskild kapitalvinstskatt tas ut vid försäljning av fastigheter fram . Skattesatsen är progressiv och varierar mellan av vinsten. Skatten beslöts visserligen avskaffad fr.o.m. men fortsätter ändå att tas ut vid alla överlåtelser som sker före . Skatten ersattes av en fastighetsskatt. Skatten utgår på ett uppskattat värde för den aktuella fastighetstypen. Kommunen bestämmer skattsatsen som får uppgå till och som mest . Det finns dock en möjlighet att ta ut om kommunen har ett extraordinärt behov av intäkter. Ränteutgifter ger som huvudregel rätt till en 22-procentig skat- tereduktion. Om ett bostadslån tagits efter får räntan inte överstiga ett visst belopp . Olika regler gäller för räntor avseende lån som avser permanentbostäder och räntor på lån för andra ändamål. För räntor som avser lån för reparationer av bostäder gäller särskilda regler. En stämpelskatt tas ut vid fastighetsöverlåtelser. Skatten uppgår till av värdet. Fastighetsägaren beskattas för en schablonintäkt som avser ett lågt bestämt hyresvärde som grundar sig på ett taxeringsvärde . Taxeringsvärdet motsvarar endast 1–av mark- nadsvärdet för fastigheter. Hyresvärdet utgår av taxeringsvärdet. Utgiftsräntor är avdragsgilla från schablon- intäkten. Avdrag för räntekostnader medges fullt ut fram till dess att byggnaden har färdigställts. Därefter begränsas avdragsrätten till ett visst belopp per familjemedlem. Det årliga avdragsbeloppet sjunker i takt med innehavstiden. En fastighetsskatt tas ut. Skatten har två komponen- ter. En basdel som uppgår till mellan 0,7–av taxerings- värdet – som alltså är lågt – multiplicerat med ett tal som varierar mellan . Valet av procenttal beror på byggna- dens storlek, ålder och användningssätt. Kapitalvinster för perma- nentbostäder är skattefria under förutsättning att ägaren innehaft och bott på fastigheten eller om ägaren är tvungen att flytta p.g.a. familje- eller sysselsättningsskäl. Kapitalförluster avse- ende bostäder är avdragsgilla endast gentemot andra kapitalvinster under det år som förlusten uppstod. Två särskilda stämpelskatter tas ut vid fastighetsöverlåtelser. har både en statlig och fastighetsskatt. Den statliga skatten är löpande och baseras på en schablonintäkt. Det är ägaren till privatbostaden som är den skattskyldige. Beskattningen beräknas utifrån fastighetens marknadsvärde. För värden under 25 000 nederländska gulden3 beräknas ingen intäkt. Därutöver beräknas intäkten efter en tariff från till beroende på fastighetens marknadsvärde. Ju högre marknadsvärde desto högre procentsats. Den kommunala fastighetsskatten betalas till den kommun där fastigheten är belägen. Nivån på skatten varierar mellan kommu- nerna. Kommunerna är fria från att bestämma skattesatsen inom vissa intervaller. Avdrag för räntor som avser bostadslån medges utan begräns- ningar gentemot inkomster från fastigheten. 3 införde EURO . En ungefärlig växelkursen är 1 = NGL 2,20. Kapitalvinster från försäljning av privatbostäder är skattefria. Köparen av en fastighet skall i normalfallet betala en stämpel- skatt på på köpesumman. Det finns dock en mängd undantag från denna regel. Den kommunala fastighetsskatten är löpande och baseras på ett slags hyresvärde.