sou · GSB341 · 2005-01-01 00:00:00 — FOI deltar i 11 av totalt 13 CEPA3- grupper. Några exempel är CEPA 2 och 6 Advanced Information Processing. FOI medverkade i ett första projekt inom WEAG:s ram . Därefter har antalet projekt inom WEAG ökat till 23 (avser såväl som 2003). är FOI:s utlandsdirektör ordförande för . Inriktningen av detta arbete styrs av de 19 medlemsländerna, men ordförandeposten underlättar att skapa kontaktnät som gagnar svenska intressen. De viktigaste frågorna är EU:s nya materielbyrå, i vilken det är tänkt att åtminstone delar av WEAG ska ingå. För att förbereda denna förändring görs ett omfattande förberedelsear- 3Common European Priority Areas. bete där den enskilt viktigaste komponenten är försöket att utveckla en europeisk FoT strategi som bygger på nationernas och EU:s behov och som tar hänsyn till den europeiska industrins möjligheter. Inom det flygtekniska området deltar FOI i ett omfattande multi- lateralt samarbete inom olika europeiska fora. Koordinering och samordning av GARTEUR4-projekt sker inom GoR (Groups of Responsables). , mellan de europeiska flygforsk- ningsinstituten, begränsades inledningsvis till civil och dual flyg- teknik, men har utvidgats till att omfatta samverkan inom flygtek- nikområdet i sin helhet. Genom att flygteknikfrågorna nu fått ökad prioritet inom EU kommer policy- och samordningsfrågor mellan EU, GARTEUR, EREA och FA/att aktualiseras. Erfarenheterna från EU-projekt har framförallt vuxit fram inom tidigare FFA vilket är naturligt då forskningen inom detta område till sin natur är av civil betydelse i relation till civil flyg- och rymd- teknik. Möjligheterna att motfinansiera EU-projekt har också varit goda genom existensen av ett basanslag. Forskare har deltagit i flygtekniska program (aerodynamik och akustik) från slutet av 80- talet och senare även vindkraftprojekt (JOULE-programmet). De positiva erfarenheterna bygger bland annat på att finansieringen kunnat ske genom användande av anslag för att säkra den del som inte EU finansierar. Antalet EU-projekt inom de s.k. ramprogrammen t.o.m. det femte, som FOA/FFA/FOI medverkat i som part och som avslutats –2003, redovisas i tabellen nedan6. 4Group for in Europe (, , , , , och ). 5Association of in Aeronautics (, , , , , och ). Tabell 8.1 EU-projekt inom ramprogrammen Varav projekt som kontrakterats av Åtta projekt inom det femte ramprogrammet, som kontrakterades av FOI –2003, ska enligt plan avslutas –2006. FOI har medverkat i 30 ansökningar till EU:s sjätte ramprogram . Av dessa kvarstår tio som gått vidare till för- handling, varav åtta inom det flygtekniska området och en för vardera Försvarsanalys och Sensorteknik. FOI har som riktlinje vid verksamhetsplaneringen 2004 att varje avdelning ska sträva efter att medverka som part i minst ett nätverk och minst ett projekt under EU:s sjätte ramprogram. Ett problem vid ansökan är dock ofta att kunna säkerställa full kostnadstäckning för EU-projekt. EU kommer att starta ett forskningsprogram inom säkerhetsområdet som ger FOI nya möjligheter till samarbete med högskolor och industri inom detta område. FOI har enligt regleringsbrevet ett uppdrag att medverka i Pff7- processen. Inom NATO/Pff deltar FOI med personer i fem av RTO:s8 sju forskningspaneler. deltog FOI i ett första pro- jekt och verksamheten har därefter vuxit till nuvarande deltagande i ett tjugotal undergrupper (). 7Partnerskap för fred. 8NATO:s forskningsorganisation som inrättades 1997. projekt ökar fortfarande. deltar totalt i drygt 30 under- grupper. Den första avtalsbundna samverkan skedde via FMV:s avtal, i sam- band med utvecklingen av olika materielsystem. FOA:s första mellanstatliga avtal9 skrevs mellan och . Därefter har andra länder följt, bland annat 1994 och 1995. fanns 14 aktiva projekt. hade FOI ca 50 projekt med mellanstatliga bilaterala avtal. Samverkan med har utvecklats i väsentlig omfattning med ca 25 projektavtal eller avtalade aktiviteter. har inlett diskus- sioner med ett antal länder, däribland med , om fördjupat samarbete avseende försvarsrelaterad materiel, handelsfrågor samt teknologi (DoP10). FOI samverkar även bilateralt med samtliga länder inom ram- avtalssamarbetet (enligt ovan). Dessutom bedriver FOI nära sam- arbete med och . Samverkan med de nor- diska länderna ökar, även om antalet projekt ännu är litet. FOI bedriver även viss tjänsteexport. Den omfattar ca . Några av de bilaterala avtalen har en direkt koppling till FOI:s möjligheter att stödja industrins utveckling genom att öppna för materielsamarbete och i vissa fall även för exportstöd. FOI framhåller att man kan komma att få en ökad betydelse för försvarsindustrin i exportstödssammanhang. Främst i samband med motköpsaffärer kan FOI komma att engageras genom upp- drag från , FMV och/eller försvarsindustrin. Berörda FOI-verksamheter är teknologiöverföring, utbildnings- insatser, test- och provverksamhet (referensfunktion), uppbyggnad av önskad och laboratorieverksamhet m.m. Krav från köparländer på insatser från svenska myndigheters sida blir en alltmer tydlig del av svensk industris förutsättningar för att över- huvudtaget kunna genomföra mångåriga och omfattande försälj- ningsåtaganden. 9Memorandum of Understanding, MoU. 10Declarations of Principles. Mellan industrin och FOI finns ett samverkansnät där forskare och tekniker möter varandra och där informationsutbyte sker. Inom några områden, främst inom vapenområdet, finns s.k. samverkans- grupper för informationsutbyte mellan industrin, FOI och FMV. Samverkan sker i form av att FOI stödjer industrin i specifika uppdrag inom mätning och provning samt genom att ge expert- stöd. FOIs samverkan med industrin har främst gällt försvars- industrin. Samverkan har kanaliserats via FMV, som har huvud- ansvar för Försvarsmaktens relationer till industrin, eller har skett i samförstånd med FMV enligt olika modeller. FMV har lagt upp- drag på industrin och industrin därefter uppdrag på FOI. FMV har särskilt då det gällt att överföra FOIs förslag till nya lösningar till industrin lagt parallella uppdrag på FOI och industrin. Samverkan med FMV är viktig för att säkerställa att försvaret kan tillgodogöra sig det ekonomiska värdet som kunskapsöverföring till försvars- industrin innebär. Inom ett antal områden finns samarbeten mellan industrin och FOI för tekniköverföring. Dessa kan gälla samverkan kring demonstratorer eller direkt tekniköverföring för produktifiering. I sådan samverkan är FMV en viktig part. Exempel på områden där väsentlig sådan kunskapsöverföring ägt rum är sensorområdet (lasersystem, spaningsradar, nosradar, hydroakustiska sensorer och informationssystem). Goda exempel på omvända kunskapsflöden där industrin för över sin kunskap inom olika områden finns också, exempelvis inom telekommunikationsområdet. Kunskapsöverföringen till industrin sker sammanfattningsvis i följande former: FOI medverkar i särskilda samverkansgrupper där industri, FMV och FOI ingår och som främst är ett forum för utbyte av kunskaper gällande teknikfrågor. Industrin får del av tekniklösningar eller systemdemonstratorer som framkommit i forskningen. FOI medverkar med expertis i industrins arbete och även omvänt, industrin deltar i FOI:s forskning. FOI, industrin och UoH samverkar inom ramen för gemen- samma program, exempelvis det nationella flygtekniska forsk- ningsprogrammet. Andra former för kunskapsöverföring är personalutbyten, växel- tjänstgöring eller att experter från FOI rekryteras av industrin. FOI svarar också för utbildning inom vissa nischer. En förutsättning för att FOI:s forskningsresultat effektivt ska kunna nyttiggöras även utanför totalförsvaret är att industrin kan erbjudas nyttjanderätt till FOI:s patenterade uppfinningar och av FOI utvecklade datorprogram, till exempel genom erhållande av licensavtal. Dessa frågor är ännu inte lösta. FOI ska enligt sin forsknings- och kunskapsstrategi fortsätta att utveckla samverkan med försvarsindustrin. En viktig aspekt att beakta är enligt strategin att säkerställa att FMVs behov av expertstöd från FOI med integritet i relation till industrin kan mötas. Därför ska samverkan med industri ske i nära kontakt med FMV. FOI:s samverkan med industrin utanför försvarsindustrin är begränsad men exempel finns. Inom bilsäkerhetsindustrin står FOI för kompetens och lösningar som framkommit inom försvarsforsk- ningen, men som sedan har vidareutvecklats. Andra exempel finns inom bioteknisk industri och läkemedelsindustri. FOI ska enligt sin forsknings- och kunskapsstrategi vidga sin samverkan med industri utanför den traditionella försvarsindustrin på kommersiell grund och på ett sätt som ger synergier med för- svaret. 8.5Utredningens bedömningar och förslag 8.5.1Samverkan med universitet och högskolor FOI har enligt vår bedömning en väl utvecklad samverkan med universitet och högskolor i landet. Denna samverkan har ökat mätt i antalet forskningsprojekt som sker i sam- verkan. Genom samverkan befrämjas den vetenskapliga kvaliteten i FOI:s forskningsarbete och myndigheten stärker sin professionella kompetens och förmåga. Unga och kvalificerade forskare stimu- leras också att söka anställning vid myndigheten. Ett stort antal FOI forskare är inskrivna som doktorander vid UoH och dokto- från UoH utför till del sitt forskningsarbete inom FOI. Vi noterar att antalet doktorander och licentiater som handleds av FOI:s forskare har ökat kraftigt och många doktorander är knutna till FOI:s forskning i och högskolor utnyttjar också alltmer kompetensen hos forskare vid FOI i sin undervisning och forsk- ning. Genom samverkan mellan FOI och olika universitet och hög- skolor skapas förutsättningar för att utnyttja kombinationen av FOI:s system- och tillämpningskompetens med olika specialist- kompetenser vid UoH. Genom detta arbete har förutsättningar skapats för FOI att nyttiggöra och använda forskning som bedrivs utanför totalförsvaret i den egna verksamheten liksom att sprida sitt forskningskunnande och sina forskningsresultat till samhället i övrigt. Det framstår för utredningen som väsentligt att FOI fortsätter att utveckla samverkan med UoH för att främja synergier mellan forskning för försvar och forskning för civila behov. En stor del av FOI:s forskningsprojekt har en direkt eller indirekt knytning till civila forskningsverksamheter och den civila teknikutvecklingen blir i ökande grad av direkt militär betydelse. 8.5.2Samverkan med internationell forskning Vi konstaterar att FOI har etablerat en relativt bred samverkan med europeiska länder och även med länder utanför inom försvarsforskningsområdet. Övergripande samarbetsavtal har upp- rättats med de stora länderna i och även med länder utanför . De flesta av FOI:s forskningsgrupper har samverkan med internationell försvarsforskning och FOI har fler än 100 forsk- ningsprojekt i samverkan med utländsk försvarsforskning. En ökning i den internationella forskningssamverkan har skett både avseende bilaterala och multilaterala projekt. Ökningen sam- manhänger framförallt med det svenska inträdet i EU och den fastare form av samarbeten som styrs av mellanstatliga avtal. Genom sexnationssamarbetet har också den internationella sam- verkan ökat. Ramavtalssamarbetet innebär förändrade förutsätt- ningar för försvarsforskningen genom att parterna avser att sam- ordna sin forskning i en större omfattning än vad som sker . Det samarbete som FOI bedriver internationellt kan enligt utredningen skapa möjligheter till utökat internationellt materiel- samarbete och exportmöjligheter för industrin. Några av de bilate- rala avtalen har en direkt koppling till FOI:s möjligheter att stödja industrins utveckling genom att öppna för materielsamarbete och i vissa fall även för exportstöd. Utredningen vill understryka vikten av att FOI ytterligare vidgar samarbetet med utländsk försvarsforskning, baserat på de erfaren- heter myndigheten vunnit och på det sätt som kommer till uttryck i myndighetens forsknings- och kunskapsstrategi. Detta samarbete syftar till att utveckla samverkan med för viktiga länder för att härigenom bl.a. utnyttja de begränsade ekonomiska resurserna inom försvarsområdet på ett effektivare sätt. Vi har fått en ganska positiv bild av hur samverkan nu utvecklas mellan FOI och industrin. Vi noterar att det skett förändringar och att FOI nu på ett effektivare sätt än tidigare sam- verkar med industrin. Vi anser att det är viktigt att FOI:s samverkan med industrin ytterligare utvecklas för att överföra kunskap till industrin samt att även ta tillvara industrins kompetens och skapa förutsättningar för ett vidgat ömsesidigt lärande. Som vi ser det finns det en potential härför. I ett läge med krympande försvarsanslag och diskussioner om ett ökat internationellt samarbete, framförallt på EU-området, framstår det som betydelsefullt att utveckla samverkan. Som vi ser det har FOI en viktig roll bl.a. när det gäller att stödja industrin i dess strävanden att öka sin konkurrenskraft internatio- nellt. FOI kan förmedla internationella kontakter och ingångar för industrin i dess arbete med att hitta utländska aktörer för sam- verkan, kan överföra kunskap om internationella förhållanden och information om vad som händer i omvärlden samt om situationen mer specifikt i enskilda länder. FOI kan också erbjuda sina tjänster i samband med motköpsaffärer. För att samverkan ska kunna utvecklas anser vi att FOI:s ledning bör träffa någon form av managementavtal med ledningarna för berörda försvarsindustrier med överenskommelser om hur kon- takter och informationsutbyte på ledningsnivå, över projektnivå, ska ske. FOI och FMV bör vidare gemensamt utveckla formerna för hur myndigheterna ska samarbeta för att på ett bättre sätt kunna stödja industrin. Om en utvecklingsstrategi tas fram med koncentration på utvalda nischområden på försvarsmaterielområ- det, som FMV föreslagit regeringen, krävs en ökad synkronisering med industrin och ett utvecklat samarbete mellan FMV, FOI och industrin. En utveckling mot ökad industrisamverkan förutsätter också att det finns finansiella möjligheter för detta. Vi har i kapitel 3 före- slagit att FOI tilldelas anslagsmedel för att bl.a. finansiera kom- petensöverföring till och samarbete med det civila samhället och för ökad internationell samverkan. Ett sådant anslag bör till en del kunna användas för att förstärka samverkan med industrin. Som ett resultat av FOI:s forskning kommer det fram ett antal patenterbara uppfinningar som FOI förvärvar rätten till enligt lagen om rätt till arbetstagares uppfinningar (1949:345). är det av intresse att patenträttigheter kan säljas eller upplåtas till annan part, såsom till industrin. Vi har uppmärksammat att det sak- nas ett tydligt regelverk för den verksamhet som bedrivs när FOI säljer eller licensierar patenträttigheter. Vid FOI utvecklas även värdefull programvara som resultat av forskningen. Viss del av denna programvara kan ha ett kommersiellt värde. Inte heller för denna form av nyttiggörande av forskningsresultat finns något tillämpligt regelverk. Utredningen föreslår att frågan om FOI:s rätt att licensiera och sälja patenträttigheter samt att licensiera och sälja programvara sär- skilt övervägs för att klara ut vad som formellt bör gälla och FOI:s befogenheter. Annars finns risk för att en angelägen utveckling mot ökad industrisamverkan försvåras och att FOI:s forsknings- resultat inte effektivt kan nyttiggöras. Utredningen konstaterar att uppdragsgivarnas omdömen om FOI:s verksamhet och produktion är påfallande positiva. Både relevans och produktkvalitet bedöms ha successivt förbättrats sedan anslagsfinansieringen ersattes av avgiftsfinansiering . Utredningen bedömer att personalen har en god kompetens. En svag punkt är dock överföringen av FOI:s forsknings- resultat till kunderna. Svagheten ligger emellertid inte enbart på FOI:s sida. Även beställarna uppvisar brister – i preciseringen av krav och i arbetet för att ta vara på resultaten i den egna organi- sationen. FOI:s redovisning av slutprestationer visar att en svacka i produktiviteten inträffade . Sannolikt var detta en till- fällig effekt av sammanslagningen av . 9.1Mått, indikatorer och bedömningar De grundläggande kraven på en statlig myndighets resultatredovis- ning återfinns i verksförordningen. Där sägs att myndighetens verksamhet ska bedrivas effektivt, och att regeringen ska ha det underlag den behöver för att ta ställning till omfattningen och inriktningen av verksamheten. Svårigheterna att faktiskt mäta myndigheters effektivitet är dock utomordentligt stora – delvis på grund av att målen ofta är svåra att tydliggöra. En annan orsak kan vara att det finns flera förklaringar till att en viss grad av måluppfyllelse uppnåtts, och att man har svårt att avgöra hur mycket av effekten som kan tillskrivas just den aktuella myndighetens arbete. Problemet ligger alltså i att mäta vad myndigheten åstadkommer, medan resursåtgången är betydligt lättare att fastställa. kan man ge en bild av hur effektiviteten förändras över tiden. Men eftersom inte heller mätningar av effektivitetsföränd- ringar alltid är möjliga att åstadkomma, tvingas myndigheter vid sin resultatredovisning ofta använda alternativ till effektmått för att göra sannolikt att de grundläggande effektivitetskraven är upp- fyllda. De olika finansiella mått, som dominerar myndigheternas års- redovisningar, är i allmänhet inte avsedda som effektivitetsmått, utan är närmast en redovisning av i vilken utsträckning myndig- heten iakttagit de finansiella restriktioner som angivits i budgeten. Sådana mått kan dock ge ett bidrag till bilden av effektivitetens utveckling i den meningen att de kan användas för att indikera om något anmärkningsvärt hänt med kostnadseffektivitetens kostnads- komponent. Ett annat finansiellt mått, som kan vara aktuellt för avgiftsfinan- sierade myndigheter, är mått på försäljnings-/uppdragsvolymen, som avspeglar efterfrågan på myndighetens produkter. Detta gäller naturligtvis i första hand i den utsträckning kunderna/uppdragsgiv- arna har tillgång till alternativa producenter till de tjänster, som myndigheten tillhandahåller. Olika typer av externa bedömningar kan ge information om hur omvärlden ser på både effektiviteten i verksamheten och i produk- tionsapparaten. Jämförelser kan göras dels med förhållanden som gäller för liknande organisationer eller konkurrenter, dels över tiden. Genom intervjuer och kundenkäter kan man få kundernas bedömningar av effektiviteten/nyttan i verksamheten och också information om kundernas uppfattning om effektivitetskomponen- ter som kvalitet i produkterna, tidhållning, kostnadsläge etc. Man kan också göra mer ambitiösa externa utvärderingar av verksam- heten. Att ta fram uppgifter om utvecklingen av volymen slutprestatio- ner är ett annat sätt att ge information som kan belysa produktivi- tetsutvecklingen inom en myndighet och som därmed kan bidra till diskussionen om hur effektiviteten utvecklats. Andra typer av mått eller beskrivningar, som kan sägas ge infor- mation om förutsättningarna för effektiviteten i verksamheten, är sådana som avser läget i eller utvecklingen av produktionsappara- ten. Det kan exempelvis gälla data rörande personal och beskriv- ningar av interna planerings-, finansierings- och kvalitetssäkrings- system. Det kan också gälla förhållanden utanför myndigheten, exempelvis sådant som har att göra med den externa styrningen av verksamheten. I det följande redovisas inledningsvis (i avsnitt 9.2) olika finan- siella mått som kan bidra till informationen om effektiviteten vid FOI. Så följer (i avsnitt 9.3) en redovisning och diskussion om hur produktionsresultatet avspeglas i FOI:s kundundersökningar. Vi tar där upp dimensionerna relevans, produktkvalitet och överföring av resultaten till uppdragsgivarna. Där redovisas också kundernas bedömning av nyttan av FOI:s verksamhet och användningen av resultaten. Därefter kommenteras (i avsnitt 9.4) resultatet av mot- svarande frågor i den intervjuundersökning som utförts av de av utredningen anlitade konsulterna (konsultundersökningen redo- visas i bilaga 3). I avsnitt 9.5 kommenteras information från de externa avdel- ningsutvärderingarna, och därefter (avsnitt 9.6) redovisas några mått på slutprestationer. Därefter följer (i avsnitt 9.7) en redovisning av vårt samman- fattande intryck av effektiviteten och effektivitetsutvecklingen i FOI:s verksamhet byggd dels på avsnitten 9.2–9.6, dels på diskus- sionerna om extern styrning och förhållanden inom FOI:s produk- tionsapparat. 9.2Finansiella mått och mått på uppdragsvolymen De finansiella redovisningarna, som styrs av ett tydligt regelverk, utnyttjas i första hand för att bedöma om myndighetens ekonomi är sund, och om man hållit sig inom angivna finansiella ramar – inte för att ge underlag för effektivitetsdiskussionen. FOI pekar i sin sammanfattning av det ekonomiska utfallet bl.a. på ett positivt verksamhetsutfall för året, vilket innebär en stor förbätt- ring jämfört med föregående år. Något nämnvärt bidrag till diskus- sionen om FOI:s effektivitet eller nyttan av verksamheten ger dock inte information av detta slag. Uppgifter om intäktsutvecklingen är av större intresse. FOI redovisar i årsredovisningen en intäktsökning med . Intäktsökningen, som främst beror på ökade kundbeställningar, motsvaras till av kost- nadsökningar. /95 har avgiftsintäkterna (beräknade för summan av FOA och FFA) räknat i löpande priser ökat med i genomsnitt . har anslagsintäkterna ökat med i genomsnitt . Ekonomifrågorna diskuteras i kapitel 6. En enkätundersökning (nedan kallad Kundundersökningen) har med hjälp av genomförts av FOA och av FOI . Enkäten presenteras i årsredovisningen i form av en sammanfat- tande kommentar. Kommentaren innehåller tolkningar av och kommentarer till kundernas syn på FOI:s kompetens, trovärdighet, objektivitet, leveranstider, anpassning av produkterna till kundbe- hoven etc. FOI genomför också en enkät (nedan benämnd Årliga enkäten) rörande den del av forskningsverksamheten, som styrs genom samlingsbeställningar (Försvarsmaktens beställning, del av anslaget från Försvarsdepartementet samt Krisberedskaps- myndighetens beställning av NBC-forskning). I enkäten, som har genomförts , 2000, 2001 och 2002 besvarar representanter för huvudkunderna frågor rörande överensstämmelsen mellan FOI:s verksamhet och den som överenskommits, kundernas för- väntningar på FOI:s forskning och kundernas nytta av forsknings- resultaten. Båda enkäterna är i första hand avsedda att vara ett instrument för FOI:s löpande förbättringsarbete vad gäller kunddialog, pro- duktionsprocess, former för resultatöverföring etc. Resultaten kan utnyttjas för jämförelser över tiden, mellan olika delar av FOI, olika kunders/kundkategoriers uppfattningar och av styrkor respektive svagheter i FOI:s sätt att fungera i skilda avseenden. Även om enkäterna främst är avsedda för internt bruk ger de viss information, som kan utnyttjas externt vid en bedömning av effektiviteten i FOI:s verksamhet. Enkäterna redovisas och kom- menteras därför också i årsredovisningarna. En aspekt av effektiviteten gäller relevansen i FOI:s forskning. Man kan naturligtvis hävda att det i en huvudsakligen avgiftsfinan- sierad myndighet som FOI är kundernas sak att svara för rele- vansen i verksamheten. Å andra sidan har FOI i praktiken, genom den utvecklade dialogen med kunderna – främst Försvarsmakten – betydande möjligheter (och även ansvar för) att framföra sin syn på inriktningen av beställningarna. FOI har också i viss utsträckning möjlighet att – under förutsättning att Försvarsmakten ställer medel till förfogande – välja de områden där man bygger upp kom- petens och därmed kan erbjuda sina tjänster. Några frågor i Kundundersökningen ger viss information om relevansen i FOI:s forskning. En gäller huruvida de tillfrågade anser att FOI forskar om rätt saker. Allmänt gäller att det är svårt att dra några slutsatser av nivån på de värden som framkommer i enkäten. Däremot ger de viss information om utvecklingen över tiden.