sou · GSB389 · 2005-01-01 00:00:00 — Betänkande av Utredningen om forskning och produktutveckling vid SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Till statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade chefen för ningsdepartementet, statsrådet , att tillkalla en särskild utredare om forskning och produktutveckling inom mikroelektronik vid , dir. 2004:31. Med stöd av bemyndigandet förordnades planeringschefen som utredare (2004:02). Som sekreterare förordnades professor . Utredningen har antagit namnet Verksamheten vid . Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande SOU 2004:89. Utredningen är härmed slutförd. Utredningens uppdrag och arbetsformer ....................... 2.1Forskningspolitiska propositionen, Forskning och Lednings- och verksamhetssystem ......................................... Bedömning av IMEGO:s hittillsvarande verksamhet........ 8.2Oförändrat statligt ägande genom Samordning med annan ägare .................................................. Diskussion och utredarens bedömning .................................. Kommentarer och synpunkter till Organisations- kommitténs scenario 2003............................ Institutens uppgifter ur forskningspropositionen Finansiering av industriforskningsinstituten .............. Utredningens uppgift har varit att utreda verksamheten vid , och undersöka vilka möjligheter som finns för IMEGO att finansiera sin FoU genom uppdragsforskning samt utvärdera om institutet kan samordnas med eller annan statlig forskningsutförare. IMEGO startade sin verksamhet och det har krävts stora resurser för att bygga upp ett nytt institut från grunden. IMEGOs ledning har åstadkommit ett väl fungerande institut med kompetent personal och väl utformad organisation. Inom området accelerometer- och gyroteknik har institutet utveck- lat hög kompetens och skapat goda resurser och möjligheter för utveckling av nya system och produkter för svensk industri. Verk- samheten inom detta område är i internationell toppklass. Stora insatser har också gjorts för att bygga upp kompetens för utveck- ling av biotekniska system. Där har ännu inte verksamheten nått en sådan nivå att stora industriuppdrag kunnat anskaffas. Ett problem för IMEGO är att man ännu inte getts möjlighet att delta i några större nationella eller internationella behovsmotiverade projekt. Utredaren har uppfattningen att forskningsverksamheten vid IMEGO på det hela taget varit mycket framgångsrik och väl planerad. Staten har givit ett basanslag på till forskning som IMEGO fritt har förfogat över. Dessa medel utgör de resurser som kan användas för generell kompetensupp- byggnad och skapande av allianser för att göra IMEGO mer attrak- tivt för utvecklingssamarbete med industri. planeringen av användningen av detta anslag är mycket viktig och bör vara föremål för institutsstyrelsens övergripande prioriteringar. Vid IMEGO:s start uppsattes målet att IMEGO skulle vara vinstgivande men detta mål har inte uppnåtts. Inne- varande verksamhetsår 2004 är de externa intäkterna budgeterade till vilket skulle ge möjlighet till nollresultat. Om detta resultat uppnås finns det förutsättningar för IMEGO att uppvisa vinst för . Utredaren bedömer att detta är möjligt. Den totala världsmarknaden för mikrosystem uppskattas till med en årlig tillväxt av . Teknikområdet drivs av behov inom branscherna telekom, fordon och medicin/läkemedel som har en avgörande betydelse för ekonomiska utveckling och inom vilka vi har en stark vetenskaplig och industriell bas. IMEGO arbetar inom detta område och bör därför ha mycket goda förutsättningar för att utvecklas i takt med området mikrosystem. IMEGO har i sin vision att antalet anställda skall öka till över 100 , men detta är ett mål som enligt utredaren är möjligt att uppnå först på . Samordning med annan statlig forskningsutförare IMEGO ägs bildande av staten genom . Modellen avviker från den struktur som i övrigt gäller för jämförbara forskningsinstitut och ger inte möjlighet till en nationell samordnad institutsstruktur. Utredaren bedömer att det är stora fördelar med att IMEGO får ny ägare och samordnas med annan statlig forskningsutförare. IRECO arbetar med en plan för samordning av 17 forskningsinstitut där instituten inom IT och mikroelektronik planeras sammanföras inom ett holdingbolag, , där IMEGO kan ingå tillsammans med SICS, ACREO, , och . Ett sådant samlat ägande ger väsentligt förbättrade möjligheter till ett nationellt helhetsperspek- tiv och fördjupat samarbete mellan de olika instituten. Det ger också IMEGO större möjligheter att delta i nationella och inter- nationella behovsmotiverade projekt. har stora resurser i form av renrum och forsknings- avdelningar som ger goda samverkansmöjligheter med IMEGO särskilt inom dess huvudinriktning som är mikrosystem. har en väl utvecklad infrastruktur för samarbete med framförallt regional industri. En närmare anknytning till skulle ge IMEGO en starkare roll i denna struktur. Samordning med IRECO och är båda viktiga och utredarens huvudförslag är att IMEGO förs in under med ett koncernbolag inom som majoritetsägare och med som delägare. Det har ifrågasatts av den tidigare om nyttan för ett institut att ägas av en högskola. Det kan därför finnas skäl att pröva om det är möjligt med ett avtal kring inflytande som ett alternativ till delägande av . Eftersom verksamheten vid IMEGO är under ut- veckling bör staten ge IMEGO ett årligt basanslag för kompetensutveckling på ungefär samma nivå som 2003. 1Utredningens uppdrag och arbetsformer Enligt direktiven skall utredningen utreda verksamheten vid Insti- tutet för mikroelektronik i , IMEGO aktiebolag, samt lämna förslag till förbättringar i de fall brister uppmärksammas. Utredaren skall även undersöka vilka möjligheter som finns för IMEGO aktiebolag att finansiera huvud- delen av sin forskning och utveckling (FoU) genom uppdrags- forskning. Vidare skall utredaren utvärdera om institutets verk- samhet kan samordnas med industriforskningsinstituten inom eller med annan statlig forskningsutförare i den nu pågående omstruktureringen av instituten. Utredningen har tagit del av samtliga årsredovisningar 2003 för IMEGO. Utredningen har besökt IMEGO och fått en redovisning av verksamheten och detaljerad information om externa uppdrag. Utredaren har samtalat med tidigare och nuvarande ordförande i . Utredaren har tillställt IMEGO ett antal frågor som besvarats. IMEGO har härutöver besvarat samma enkät som tillställer sina institut. Utredningen har träffat företrädare för , och . Dessutom har kontakter tagits med vissa av IMEGO:s kunder och andra personer med god insyn i IMEGO:s verksamhet. 2.1Forskningspolitiska propositionen, Forskning och samhälle 1996 I den forskningspolitiska propositionen, Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) redovisade regeringen motiven till att etablera ett tekniskt forskningsinstitut i med en bred tvärveten- skaplig inriktning. Enligt regeringen bör möjligheterna att inrätta ett nytt tekniskt forskningsinstitut i utredas. Regeringen framhåller hur angeläget det är, inte minst av samhällsekonomiska skäl, att upprätthåller en hög nivå på den tekniska forskningen och menar att det är viktigt att inom vissa områden genomföra koncentrerade statliga satsningar som bidrar till ett ökat utbyte mellan högskoleforskningen och näringslivet. En förebild bör kunna vara de tyska Frauenhoferinstituten. För den löpande verksamheten bör institutet ha en statlig grundfinan- siering, resten bör i huvudsak vara uppdragsforskning med medel från industrin. Som en utgångspunkt för det fortsatta arbetet bör staten vara beredd att ställa en engångssumma av 100 miljoner kro- nor till förfogande under förutsättning att utredningen leder till att projektet kan genomföras. godkände regeringens förslag att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut . Regeringen bemyndigade chefen för bildningsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med upp- drag att förbereda inrättandet av ett tekniskt forskningsinstitut i . Professor förordnades som utredare. Som experter förordnades departementsråden , Som sekreterare förordnades departementssekreteraren . överlämnade utredningen sitt betänkande (SOU 1997:37) till regeringen. Utredningen föreslog att ett tekniskt forskningsinstitut inrättas i . Institutet skall bedriva tillämpad forskning och utveck- lingsarbete inom området mikroelektronikbaserade system. Verk- samheten vid institutet bör ske i nära samverkan med universitet och högskolor i . Institutet bör drivas i aktiebolagsform och bör i ett inlednings- skede ha staten som enda ägare. I samband med den utvärdering som föreslås ske bör det undersökas om institutet kan främjas av att näringslivet i form av en intressentförening blir delägare i institutet. Driftskostnaderna vid uppbyggnadstidens slut kan beräknas till , varav ungefär hälften i lönekost- nader. bör det statliga stödet belöpa sig till . Målsättningen är att verksamhetens kostnader skall täckas till av in- komster från näringslivet. Verksamheten kan förslagsvis omfatta tre områden: 1.Konstruktion och simulering av elektroniska kretsar och kom- ponenter 2.Framtagning av system som bygger på nya typer av nyckel- komponenter inom mikroelektroniken 3.Forskning/utveckling på högre systemnivå med inriktning mot exempelvis kommunikation, styr- och reglersystem och bild- analys Utredningen föreslog att institutet endast bör ha en mycket liten andel personal fast knuten till institutet. Tre professurer inom hög- skolan bör ha sin huvudsakliga verksamhet förlagd till institutet. I budgetpropositionen 1997/98:1 redovisar regeringen sin syn på utredningens förslag samt på remissinstansernas yttranden. Rege- ringen delar utredningens syn på institutets inriktning mot mikro- elektronikbaserade system av betydelse för svenskt näringsliv. Regeringens förslag sammanfattas på följande sätt: Regeringen föreslår att ett tekniskt forskningsinstitut med huvud- saklig inriktning mot mikroelektronikbaserade system inrättas i . Grundprincipen bör vara att institutet erhåller statlig grundfinansiering, men den huvudsakliga finansieringen bör, efter ett inledande uppbyggnadsskede, utgöras av uppdragsforskning med medel från näringslivet. Enligt beslut vid regeringssammanträde till- kallades en organisationskommitté med uppgift att planera och förbereda verksamheten vid ett tekniskt forskningsinstitut och, under försättning av beslut, starta upp verksamheten. En organisationskommitté utsågs med direktör som ordförande. Den koncentrerade sitt arbete på bl.a. följande frågor: Verksamhets- eller associationsform för det tekniska institutet Budget för organisationskommitténs arbete Uppskattning av övriga kostnader fram till verksamhetsstarten Rekrytering av föreståndare/verkställande direktör Kontakter med företag och vetenskapliga institutioner lämnade sitt förslag till regeringen angående associationsform, budget för verksam- heten tills dess att forskningsinstitutet etableras samt en investe- ringsplan för budgetåren 1998 2000. Kommittén föreslog att verk- samheten skall organiseras i ett av staten helägt aktiebolag. Enligt kommittén är de starkaste skälen för denna bedömning nödvändig- heten att skapa förutsättningar för ett nära och förtroendefullt samarbete med främst de mindre och medelstora företagen samt att få till stånd ett djupare engagemang från näringslivets sida genom ett direkt delägarskap i institutet. Utgående från kommittédirektiven startades ett arbete av kommittén med att ta fram ett framtidsscenario för IMEGO. Detta redovisas i bilaga 2. i utredningen redovisas VD:s kom- mentar till detta scenario. avslutade sitt arbete . beslutade att godkänna att regeringen använder medel, som anslagits för ett tekniskt forskningsinstitut, till att bilda ett aktiebolag inom vilket institutet skall drivas. Verk- samheten kommer att utvärderas efter uppbyggnadsskedet. Enligt bolagsordningen beslutad vid skall IMEGO:s verksamhetsinriktning vara föl- jande: Föremålet för bolagets verksamhet skall vara att bedriva upp- dragsforskning med inriktning på mikroelektronikbaserade system och ta emot uppdrag att utveckla nya produkter och processer från idé till färdig prototyp. Verksamheten skall i ett rikstäckande perspektiv komplettera andra existerande satsningar vid industri- forskningsinstitut och vid universitet och högskolor. Syftet med bolagets verksamhet är att stödja utbildning och forskning samt stärka svenskt näringslivs utveckling och internationella kon- kurrenskraft. registrerades som bolag och hade således sitt första verksamhetsår . hade av organisationskommittén anställts som verkställande direk- tör och han började arbeta heltid . har haft följande sammansättning 2004: 1999 2002 Direktör , ordf, professorerna , chefsdesigner , tekn lic , teknologie doktor 2003 Direktör , ordf, professorerna , tekn lic , chefsdesigner 2004 Rektor , ordf, professorerna , riks- dagsledamot , vVD , tekn lic Som framgår av sammanställningen bestod styrelsen 2002 av tre personer med forskarbakgrund och fyra från industri. består styrelsen av två personer från industri, fyra med forskarbakgrund och en allmänrepresentant. Man kan notera att styrelsen för IMEGO har flera ledamöter med forskarbakgrund. Däremot saknas ledamöter som represen- terar kompetens från företag som arbetar med mikrosystem som affärsområde. Som jämförelse kan nämnas att i har alla ledamöter näringslivsbakgrund förutom en ledamot som representerar ett universitet. Viss forskning bör bedrivas vid ett institut och någon ledamot kan representera forskningssamhället men det är viktigt att styrelsen i huvudsak består av personer med industriell bakgrund. Utredaren anser att IMEGO borde ha en mer allsidigt sammansatt styrelse. Till exempel har styrelsen f n ingen ledamot från . Styrelsen har haft fyra styrelsemöten där vissa ärenden behandlats enligt en årsplan: Ekonomi och interna projekt Verksamhetsplan för kommande år Ägarens styrning av IMEGO har endast skett genom att delta i bolagsstämman. De medel som IMEGO erhållit som basanslag för forskning har IMEGO lämnats att fritt förfoga över. Vid utgången av var tjugo personer anställda. Initialt byggdes organisationen upp med fyra forskningsenheter: Fotonik, Mikromekanik, Magnetism och elektromagnetism, Kemi och bio, med var sin forskningsledare som ansvarig. Utöver forsknings- enheterna fanns initialt fyra supportgrupper, Systemdesign och Asic-konstruktion, Yt- och materialanalys, Byggsätt samt Produkt- design. infördes en organisation med fyra kärnkompe- tensområden: Opto och IR-sensorer, Mikromekaniska sensorer, Biosensorer och kemiska sensorer, Magnetiska och elektromagne- tiska sensorer. Dessa kompletteras med enheter för Systemdesign, Ytor och material, Elektronikbyggsätt samt Industridesign. Från infördes en ny organisation: Två avdelningar bildades, Systemdesign och Forskning och utveckling, Grupperna Yt- och materialanalys och Bio- och kemi slogs ihop och även grupperna Byggsätt och MEMS. IMEGO:s personal (helårsekvivalenter) enligt årsredovisningen redovisas i nedanstående tabell. Antalet anställda hade ett maximum med 40 personer och det gick ner till 35 personer och det representerar också det aktuella personalläget (). Ytterligare 15 personer är verksamma vid institutet i olika grad. Personalen fördelad på kategorier Anställda forskarstuderande med målsättning doktor Anställda civilingenjörer som ej är forskarstuderande har det inte varit några avgångar och inga nyanställ- ningar. Utredarens bedömning är att IMEGO:s ledning har rekryterat personal med hög kompetens med bred kompetensprofil. IMEGO startade med att en VD rekryterades och anställdes. Redan när IMEGO startades stod det klart för ledningen att det var viktigt att skapa en tydlig infrastruktur och ett effektivt arbetssätt. Betydande resurser har lagts ned på utveckla ett ledningssystem ICT-system (Information-Communication-Technology). Verk- samheten har delats in olika processer. Huvudprocessen kallas för projektstyrning. Där beskrivs hur IMEGO genererar, driver och avslutar de FoU-projekt som utgör kärnan i verksamheten. Ledningssystemet har efter certifiering enligt ISO 9000 gradvis förbättrats i takt med att förutsättningarna och organisationen har förändrats. Ett ärendehanteringssystem används som ersätter mötesanteck- ningar och protokoll. Utredarens bedömning är att IMEGO har utvecklat ett mycket avancerat ledningssystem och ett effektivt administrativt system som är värdefulla verktyg i IMEGO:s arbete. En genomgång av IMEGO:s årsredovisningar har gjorts. En sammanställning av IMEGO:s resultaträkningar ger följande tabell. Resultaträkning för åren 1999 2003 tkr Andel extern finansiering % Det statliga bidraget har utgått med för och därefter med /år. Stöd till investeringar har utgått med totalt varav utbetalades och . IMEGO:s resultat har varit negativt sedan starten vilket är förklarligt eftersom verksamheten startade utan personal och lokaler. Dessutom har industrikonjunkturen varit dålig . IMEGO har kunnat tillgodogöra sig ränteintäkter som upp- kommit genom att staten utbetalat investeringsstödet som två utbetalningar under IMEGO:s första år. IMEGO uppvisar en total förlust av för de fem åren 1999 2003. Förlusten var störst med men genom personal- neddragningar har kostnaderna minskats. Vid IMEGO:s start uppsattes målet att IMEGO skulle vara vinstgivande men detta mål har inte uppnåtts. Inne- varande verksamhetsår 2004 är de externa intäkterna budgeterade till vilket skulle ge möjlighet till nollresultat. Om detta resultat uppnås har IMEGO förutsättningar att uppvisa vinst . I resultaträkningen har intäkterna uppdelats i två poster, netto- omsättning som är fakturerade intäkter och de statliga bidragen. De totala externa fakturerade intäkterna 2003 var och de statliga bidragen . Nettoomsättningens andel av de totala intäkterna var för . Den externa finansieringen relaterad till summa kost- nader var . IMEGO:s timtaxa för externa kunder är hög och bör ge full kostnadstäckning. De totala investeringarna är varav 1,7 mil- joner kronor i immateriella tillgångar. I IMEGO:s VD:s kommentar till visionen i bilaga 3 har av- skrivningarna inte medtagits i det redovisade resultatet. Det kan finnas skäl för att avskrivningar för vissa basinvesteringar inte belastar resultatet på grund av att IMEGO har byggts upp från grunden men en viss andel av investeringarna bör medtagas. Balansräkningen per redovisas i nedanstående tabell. Eget kapital och skulder Aktiekapital (10.000 aktier á nom ) Summa eget kapital och skulder IMEGO har ett fritt eget kapital av . Utredaren konstaterar att IMEGO:s ekonomiska situation är mycket god och har en mycket god ekonomisk bas främst beroende på statens bidrag till investeringar med . Det statliga basanslaget om utnyttjas till stor del för forskning. En viss del används till utveckling av produkter vilket redovisas i kapitel 6. IMEGO:s forskning har dock, och bör ha, en annorlunda karaktär än motsvarande forsk- ning vid universitet och högskolor. Grovt sett tar den vid när resultaten av den akademiska forskningen föreligger även om naturligtvis en del överlappning är vanlig och önskvärd. Eftersom IMEGO:s forskning har relativt stora inslag av utvecklingsarbete tenderar den också att bli dyrare än den akademiska. Den måste också som regel ha komponenter från olika vetenskapliga discipliner. Detta måste man ha i åtanke då man värderar sådan forskning i förhållande till traditionell akademisk. Sedan starten har man publicerat ca 33 veten- skapliga artiklar, de flesta i internationellt ledande tidskrifter och över 50 konferensbidrag vid i regel internationella konferenser. Publikationerna ligger huvudsakligen inom följande områden: Supraledande sensorer (SQUIDar), nanomagnetiska partiklar, MEMS, gyroteknik och bioteknik. Dessutom har 16 examensarbeten har genomförts vid IMEGO. En bok med titeln – möjligheternas teknik har skrivits av medarbetare vid IMEGO. Medarbetare vid IMEGO har varit redaktörer för en bok om SQUID-teknik. Speciellt framgångsrik har verksamheten varit inom accelero- meter- och gyroteknik där IMEGO har uppnått internationell toppklass. Samma höga nivå har ännu inte uppnåtts inom området biotekniska system som är ett andra insatsområde valt av IMEGO. Utredaren har fått uppfattningen att forskningsverksamheten vid IMEGO på det hela taget varit mycket framgångsrik och väl planerad. Man saknar dock en uttalad strategi från IMEGO:s uppdragsgivare beträffande forskningsanslagets ändamål och roll i det nationella FoU-systemet. Utredarens uppfattning om vad en sådan strategi skulle kunna baseras på redovisas nedan. I det nuvarande FoU-systemet står universiteten och hög- skolorna för den långsiktiga fria forskningen med en tidshorisont på minst fem och ofta till praktisk användning. Industrin står för utvecklingsarbete och tillämpad forskning med en motsvarande tidshorisont på typiskt ett till . Tillämpad forskning eller utvecklingsarbete med en tidshorisont på kring förekommer endast i mycket begränsad utsträckning såväl vid högskolorna som i industrin. Sådan forskning kräver samtidig akademisk och industriell kompetens och intim samverkan mellan industri och högskolor eller särskilt inrättade enheter med denna kompetens och uppgift. En sådan enhet kan typiskt vara ett institut med i huvudsak den allmänna målsättning som gäller för IMEGO . Härav följer att IMEGO:s forskning till stor del bör vara konkret behovsmotiverad1 med en från projekt till projekt varie- rande tidshorisont kring i storleksordningen och innefatta ett spektrum av projekt från relativt grundläggande studier till förberedande produktutveckling. Forskningen bör vara sådan som inte med fördel kan utföras vid högskolor eller industri. Eftersom av alla akademiska forskningsresultat kom- mer från utländska universitet måste forskarna vid ett industri- forskningsinstitut upprätthålla goda kontakter med det interna- forskarsamhället. Det är därför viktigt med en respektabel vetenskaplig publikationsverksamhet men detta får inte bli en huvuduppgift för IMEGO. Å andra sidan bör av praktiska och regionala skäl IMEGO främja samarbeten med och mellan , GU och den lokala industrin och därför är det bra om stora delar av IMEGO:s forskning anknyter till den vid och GU. Detta minskar också risken för att IMEGO skall upp- fattas som en brandvägg mellan akademi och industri i stället för en katalysator för utökat samarbete. Motsvarande bör gälla för andra industriforskningsinstitut, speciellt ACREO och dess relation till KTH och LiTH. Ett problem i är att det saknas en tillräckligt resursstark nationell beställare av behovsmotiverad forskning, t.ex. för att förbereda upphandlingsprogram av framtida infrastrukturer. 1 Härmed menas i detta sammanhang att motiveringen är behovet av och/eller möjligheten till en specifik samhällsnyttig användning t.ex. i ett system för fjärrstyrd sjukvård i hemmet eller för effektivare fordonstrafikdirigering. Däremot avses inte allmän kunskapsuppbyggnad inom ett brett teknikområde av stor strategisk potential som t.ex. mikroelektronik eller sensorteknik. De satsningsområden som väljs utgående från diskussionen ovan bör vara en fråga för styrelsen. Detta har inte varit fallet utan forskningsplanen har beslutats av . Enligt utredarens mening bör styrelsen ta del i den strategiska dis- kussionen som leder fram till prioriteringar av de statliga medlens användning. En möjlighet är att IMEGO tillsätter en referensgrupp där planen för forskningsprogrammet förankras. IMEGO klassificerar kunduppdragen som Samarbetsprojekt med i regel en statlig finansiär där samarbetet genomförts t.ex. med högskola eller institut