sou · GSB343 · 2005-01-01 00:00:00 — Detta yrke är kvinnodominerat men så länge be- nämningen kock används och inte (den i statistiken vanliga) storhushållsföreståndare uppfattar nog många det som ett mansyrke. Ungas drömmar äldres realism vilka arbetsvillkor de erbjuder. Detta innebär att jämförelserna med de yngre kan halta något. Om vi lämnar specifika yrken och istället tittar på lite bredare arbetsfält bör vi kunna få en uppfattning om det finns skillnader i intresset för olika områden hos kvinnor och män som går att spåra tillbaka till deras syn på olika yrken. Frågan liksom svarsalter- nativen var desamma som tabell 5.6. Resultaten presenteras i figur 5.2a och 5.2b. Andel kvinnor och män som kan tänka sig att arbeta inom olika arbetsområden Kontor (ek & adm) Media (radio, tv, tidningar) Ungas drömmar äldres realism Andel flickor och pojkar som kan tänka sig att arbeta inom olika arbetsområden Kontor (ek & adm) Media (radio, tv, tidningar) Av figur 5.2a framgår att bland vuxna så sammanfaller kvinnors och mäns intressen nästan helt vad gäller intresset för att arbeta i skolan, på sjukhus och inom polisen, i data/it- och mediabranschen samt med ekonomi och administration. Det är endast för två områden som skillnaden dem emellan är mycket stor (tillverk- ningsarbete och olika typer av skogligt arbete) och för tre som kvinnors intresse är högre än mäns (äldreomsorg, bank- och affärsverksamhet). Det lägsta intresset visade kvinnor för arbete i förskolan och i tillverkningsindustrin medan det för männens del var äldreomsorgen och banksektorn. Totalt sett, och i jämförelse med ungdomarna, måste ändå intresseskillnaderna mellan vuxna kvinnor och män anses som små. För ungdomarnas del, som bygger på ett genomsnitt för alla åldersgrupper, är bilden spretigare (figur 5.6b). Det är endast inom tre områden media, olika typer av ekonomiskt och administrativt arbete samt bankverksamhet som flickors och pojkars intresse Ungas drömmar äldres realism I övrigt är intresseskillnaderna stora. Andelen flickor som kan tänka sig att arbeta inom förskolan, i skolan, på sjukhus och med affärsverksamhet är betydligt högre än andelen pojkar. Å andra sidan är pojkarnas intresse större än flickornas för olika yrken som finns inom områdena data/it, polisen, tillverkning och skogen. Här framträder ett könsmönster som separerar flickor och pojkar från varandra på ett sätt som står i kontrast till den bild vi fick av deras egna önskeyrken, som var mer lika varandra. Om bilderna ovan kan anses representativa för respektive grupper, vuxna och ungdomar, så skulle det tyda på att yngre är mer könskonservativa än äldre när det kommer till olika specifika arbetsområden. Intresset, eller öppenheten, för icke-traditionella arbetsområden men också för yrken verkar vara större bland vuxna än bland ungdomarna, både pojkar och flickor. Det är möjligt att ungdomar är mer begränsade i sina val än vad man vill tro eller så verkar de könsstereotypa strukturerna hårdast bland de som är unga, de som (snart) står inför en reell valsituation. Detta gäller knappast de vuxna vilket kan vara en del av förklaringen till deras större öppenhet. De behöver inte omsätta den i praktiken, dvs. verkligen göra ett otraditionellt val. Men som nämndes ovan det kan också handla om att vuxna har större kunskap och bredare erfarenhet om olika yrken och arbetsområden och därför kan de också göra en mer realistisk bedömning. Ungdomarna som saknar den erfarenheten kan därför (medvetet eller omedvetet) komma att tillskriva kön mycket större betydelse när de skall uttala sig om olika arbetsområden. De generationsöverskridande möten, som ett sätt att bryta könsmönster, får därför också stöd av ovanstående. Skulle vuxnas inställning till icke-könstypiska yrken och arbets- områden som framkommit i vår enkät också vara giltig för kvinnor och män i allmänhet då vore det positivt. En av förutsättningarna för att åstadkomma större öppenhet till otraditionella val bland ungdomar är de vuxnas attityder. Ju mindre fördomsfull syn vuxna har till olika yrken i allmänhet och till yrkens könsdominans i synnerhet desto bättre förutsättningar får ungdomarna att göra fria val, fria från sin egen könstillhörighet. Ungas drömmar äldres realism 5.6Mellan dröm och verklighet Vad som framkommit av svaren på den enkät som legat till grund för denna pilotstudie är både likheter och skillnader mellan könen och mellan generationer. Det finns fortfarande mycket som talar för att flickor och pojkar när de kommer ut i arbetslivet kommer att vara präglade av den könssegregering som finns på dagens arbetsmarknad. Men det finns också tecken på att de kommer att bidra till en fortsatt uppluckring av densamma. Svaren på frågorna har dock givit det något överraskande resultatet att öppenheten för icke-könstypiska yrken och arbetsområden är större bland vuxna kvinnor och män än bland ungdomarna. Insikten om detta kan användas på flera sätt. För det första bör kvinnor och män som faktiskt gjort otraditionella val kunna användas för att öka/sprida kunskapen bland flickor och pojkar om vad otraditionella utbild- nings- och yrkesvägar innebär. För det andra bör vuxna, t.ex. arbetslösa och presumtiva arbetsbytare/omsadlare, kunna intresse- ras för mer otraditionella val om det är så som enkätresultaten antyder, att vuxnas intresse för icke-könstypiska yrken faktiskt kan vara större än vad som tidigare framkommit. För det tredje har enkätresultaten signalerat ett ljummet intresse bland ungdomarna för de klassiska kvinno- och mansyrkena. Eftersom en del av dessa kommer att ha ett stort arbetskraftsbehov framöver kommer detta att kräva insatser som både riktar sig till flickor och pojkar. Fortsatta satsningar på att öka och bredda flickors teknikintresse kan vara rimligt men utöver det måste också pojkarnas roll fokuse- ras mycket mer seriöst med syfte att väcka pojkars socialintresse. Kvinnors dokumenterade större intresse för denna sektor kommer sannolikt inte att räcka till för att arbetsmarknadens framtida behov skall kunna tillgodoses. Avslutningsvis för att få en uppfattning om hur yngre och äldre ser på konsekvenserna av en könsuppdelad arbetsmarknad fick de också en fråga om vad de trodde skulle hända om den blev mindre uppdelad. Frågan löd: Tror du att följande händer om arbetsmark- naden blir mindre könsuppdelad? och svarsalternativen var ja, nej och vet ej. Resultaten framgår av figurerna 5.3a och 5.3b nedan. Ungas drömmar äldres realism Andel vuxna kvinnor och män som t ror att en mindre könsuppdelad arbetsmarknad skulle kunna innebära: Lättare att välja det man egentligen vill bli Ökad rörlighet på arbetsmarknaden Bättre insikt och förståelse för alla typer av arbeten Ökad jämställdhet mellan kvinnor och män Mindre fördomar om vad kvinnor och män faktiskt kan Högre lön till kvinnodominerade yrken Ungas drömmar äldres realism Andel flickor och pojkar i gymnasiets årskurs 3 som tror att en mindre könsuppdelad arbetsmarknad skulle kunna inne- bära: Lättare att välja det man egentligen vill bli Ökad rörlighet på arbetsmarknaden Bättre insikt och förståelse för alla typer av arbeten Ökad jämställdhet mellan kvinnor och män Mindre fördomar om vad kvinnor och män faktiskt kan Högre lön till kvinnodominerade yrken Av figurerna framgår ett intressant könsmönster där vuxna kvinnor och män verkar ha i stort sett samma uppfattning om vilka negativa konsekvenser en könsuppdelad arbetsmarknad har. Mer än 80 pro- cent av både kvinnor och män tror nämligen att en mindre köns- segregerad arbetsmarknad skulle kunna innebära högre lön till kvinnodominerade yrken, mindre fördomar av vad kvinnor och män kan, ökad jämställdhet mellan kvinnor och män samt bättre insikt och förståelse för alla typer av arbeten. tror också att det skulle innebära att det blir både lättare att välja det man egentligen vill bli och större rörlighet på arbetsmarknaden. Dessa samstämmiga uppfattningar kontrasterar skarpt mot vad ungdomarna tror, här representerade av manliga och kvinnliga gymnasister. av de kvinnliga gymnasisterna tror Ungas drömmar äldres realism dock, precis som de vuxna, att mindre könsuppdelning skulle öka jämställdheten och minska fördomarna om vad kvinnor och män faktiskt kan. Av pojkarna var det som trodde det. av flickorna tror att rörligheten skulle öka och att förståelsen för alla typer av jobb skulle öka. av flickorna tror att kvinnodominerade yrken skulle få högre lön om arbetsmarknaden var mindre könsuppdelad vilket knappt hälften av pojkarna tror. Vad som är optimism, önsketänkande och realism i det som redovisas här är självklart svårt att avgöra men i jämförelse med den äldre generationen, som var mer optimistisk i alla dessa avseenden, kan det tänkas att de unga ännu inte sett hela vidden av vad en könssegregerad arbetsmarknad kan medföra. Ungas drömmar äldres realism De vanligaste yrkena som ungdomar uppgett att de skulle vilja bli och som vuxna är. (OBS Yrkena står i bokstavsordning) Skådespelare/modell/sångerska Säljare (detalj) Ungas drömmar äldres realism Några exempel som belyser den spridning som finns bland de före- bilder som gymnasisterna kan tänka sig påverkas av i sitt yrkesval. (Inom parentes framgår vad den svarande vill bli.) Människor som gjort mycket gott för mänskligheten , Man- dela m.fl. (läkare pojke), Musikern är inspirationskällan till mitt musikaliska intresse. (musiker/författare pojke) Kända psykologer, t.ex. (psykolog flicka) Framgångsrika släktingar och vänner (socionom flicka) Människor som hjälpt andra (socionom flicka) (jurist kvinna) Det enda som kan påverka mitt yrkesval är ju självklart skolan (man märker vad man tycker är roligt) och nya upplevelser, t ex under resor får man se nya saker och får nya idéer (vet inte flicka) Ingen kan påverka mitt val av yrke. I sådana falla den som bestämmer vilka som får gå en utbildning. (polis flicka) Jag har länge haft en tanke om att bli som , blanda nytta med nöje. (vill jobba med projektledning flicka) Alla man pratar med kring ämnet tycker jag har en indirekt på- verkan. (vet inte pojke) (forskare pojke) Personer man träffar när man rör sig ute bland företag. (chaufför/transportledare pojke) (vill jobba med människor flicka) 6Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbets- marknaden 6.1Projekt inom skolans ram budgetproposition föreslogs att särskilda medel på när- mare tre miljoner skulle anvisas för teknikkurser för flickor.1 Syftet var att man ville öka de unga kvinnornas intresse för naturveten- skaplig och teknisk utbildning och stärka deras självförtroende inom området. Som stöd för sitt yrkande hänvisade man till att flickornas förmåga att tillgodogöra sig kunskaper inom naturveten- skap och teknik skulle öka om undervisningen skedde i grupper med enbart flickor som deltagare. Propositionen bifölls och har regeringen avsatt medel för att kommunerna skall kunna arrangera teknikkurser för flickor, främst sommarkurser. Inom ram är detta sannolikt det mest radikala som gjorts för att påverka de könssegregerade utbildningsvalen. Mål- gruppen var tydlig, liksom syftet, och satsningen låg helt i linje med den anda som rådde . Man skulle förmå unga kvinnor att bryta traditioner och istället satsa på mer otraditionella utbildningar och yrken. Detta motiverades både av jämställdhets- skäl och arbetsmarknadsmässiga skäl. De s.k. brytprojekten på arbetsmarknaden hade börjat lanseras bl.a. inspirerad av det stora samnordiska brytprojektet.2 Det ekonomiska upp- svinget senare del innebar stor arbetskraftsefter- frågan, och bristen på nyckelgrupper inom olika branscher ökade intresset för att kvinnor borde utbilda sig i större utsträckning för tekniskt och naturvetenskapligt arbete. 1984/85:100, bilaga 10. 2Det var som initierade och drev projektet. Det pågick 1989. Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden De konkreta resultaten av satsningarna på teknikkurser för flickor är svårt att exakt veta eftersom det är många faktorer som spelar in när man väljer utbildning och inte enbart det faktum att man deltagit i en specifik kurs. Vad vi vet är att andelen flickor på naturvetenskapsprogrammet successivt steg . var andelen flickor på programmet vilket skall jämföras . Med teknikprogrammets till- komst skedde ingen förändring utan den höga flickandelen på naturvetenskapsprogrammet permanentades. kom de speciella teknikkurserna inte bara att riktas mot flickor i årskurserna åtta och nio utan till alla årskurser. Skälet till ändringen var bl.a. att många ansåg att responsen vid gymnasievalet skulle kunna bli högre om kurserna inte kom så tätt inpå valet. Genom att tidigarelägga kurserna skulle en teknikvana grundläggas som skulle hålla intresset uppe under hela grundskole- tiden och sedan kanske omsättas i ett teknikval på gymnasiet. Trots omläggningen verkar ändå många skolor ha hållit kvar vid att genomföra kurserna huvudsakligen för flickor i åttan och nian. är kommunernas intresse stort för kurserna och mer än hundra kommuner söker bidrag till olika projekt inom området men alla kommuner tilldelas inte medel. Kurserna är, och har varit, väldigt uppskattade hos de flickor som fått tillfälle att del- ta. Eftersom bidragen numera är avsedda för hela måste man ställa sig frågan om fortbildningsinsatserna för lärarna varit tillräckliga för att leva upp till dessa ambitioner. Teknik- intresset liksom kompetensen inom teknikområdet hos lärarkåren torde variera och om de skall vara med och genomföra uppdraget måste de få relevant fortbildning. Ett projekt som verkar ha svarat upp mot detta är . Projektet, naturvetenskap och teknik (NOT), startade på uppdrag av regeringen och varade i första omgången . Det drevs av Verket för Högskoleservice (VHS) och till- sammans.3 Syftet var att stimulera utvecklingen av naturvetenskap 3 blev Verket för Högskoleservice ändrat till och efter omorganisering är det Myndigheten för skolutveckling och som tillsam- mans drivit projektet. SOU 2004:43 Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden och teknik i grundskola, gymnasieskola och högre utbildning. Kvalitetsmedvetenhet, idéutbyte och näringslivskontakter var några av nyckelorden. Det långsiktiga målet var att intresset för natur- vetenskap och teknik skulle höjas speciellt hos flickorna. Efter en utvärdering beslöts att projektet skulle fortsätta . Det explicita syftet var detsamma som tidigare dvs. att öka teknik- och naturintresset hos ungdomarna. I regeringsuppdraget skrevs också att särskilda insatser skulle göras för att stärka flickor- nas intresse för naturvetenskap. För att förverkliga detta har ett par konferenser/seminarier hållits och ett antal publikationer utgivits med specifikt genusinnehåll. Att det inte blivit fler kan ha att göra med att projektet verkar ha gjort få satsningar överhuvudtaget som varit direkt riktade mot barn och ungdomar. I utvärderingen av perioden 2003 skrivs t.ex.: Projektet har varit starkt när det gäller åtgärder inom skolområdet vilka riktas mot lärare och lärarutbildare (..). Projektet har varit svagare beträffande åtgärder som riktas direkt mot barn och ungdomar som syftar till att påverka dessas intresse för och attityder till natur- vetenskap och teknik.4 I den utvärdering som omfattade den tidigare projektperioden, 1993 1998, skrevs ungefär detsamma: Prosjektet sier selv at Barn och ungdomar är direkt eller indirekt allra viktigaste målgrupp. I praxis har nok de fleste innsastsene vaert rettet mot voksne personer i ulike posisjoner, og dette sies også klart i enkelte av NOTs publikasjoner. Nökkelper- soner for ungdommens NOT-intresse har derved vaert den viktigaste målgruppen.5 uppdrag var inte direkt formulerat i termer av att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden vilket kan förklara varför en stor del av dess arbete riktades mot personer i ungdomars närmiljö och inte mot ungdomarna själva. Eftersom lärare och för- äldrar är nyckelpersoner med inflytande över ungdomars utbild- nings- och yrkesval så utgår man från att deras inställning till natur och teknik betyder mycket. 4www.skolmyndigheten.se 1999 2003 – en utvärdering. 5www.skolmyndigheten.se Not-prosjektet – sett utenfra. En vurdering av NOT-prosjek- tets innsatser fra 1993 . Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden 6.1.3Rekrytering av kvinnor till ma-na-tek-ämnena De satsningar som skett på flickorna i årskurs åtta och nio kom i ett senare skede att följas upp med motsvarande sats- ningar på att öka unga kvinnors intresse för matematik, naturveten- skap och teknik inom den högre utbildningen. Inom ramen för regeringens satsning att bryta upp den könssegregerade arbets- marknaden avsattes 1993 fem miljoner för att öka intresset för dessa ämnen vid universitet och högskola. Målgruppen var kvinnliga studenter som stod i beredskap att söka till högre utbildning eller som redan fanns vid högskolan. De bästa projekten erhöll bidrag i konkurrens och målsättningen var att öka andelen kvinnor inom de nämnda områdena. Den utvärdering som skett av projektet och som presenteras i en bilaga till denna utredning visar att initiativet i huvudsak varit framgångs- rikt. Programmen som skapades med medel ur regeringssatsningen visade att det är möjligt att öka rekryteringen av kvinnor till utbild- ningar i matematik, naturvetenskap och teknik.6 Författaren pekar dock på nödvändigheten av långsiktighet i projekten. Projekt som enbart sträcker sig över är sällan framgångsrika vilket i synnerhet torde gälla projekt av den typ som är aktuella här dvs. när det handlar om att påverka starkt könspräglade utbild- nings- och yrkesmönster. 6.1.4Med fokus på teknik och natur Många könsspecifika satsningar som gjordes inom , gymnasiets samt högskolans/universitetens ram på 1980- och 1990- talen hade fokus på ämnena Teknik och Naturvetenskap.7 Den pri- mära målsättningen var att, oavsett kön, öka antalet inom det tekniska och naturvetenskapliga området, men eftersom andelen flickor av tradition varit låg inom dessa ämnen skulle man speciellt arbeta med att öka intresset bland dem. Det finns flera olika skäl till detta inte minst genombrottet för data- och telekomindustrin i allmänhet och roll inom branschen i synnerhet. Att avsätta resurser som skulle öka antalet flickor/unga kvinnor kan därför både ses som ett led i arbetet att öka rekryteringen totalt sett och 6Se , bilaga 7. 7Det har också förekommit andra satsningar inom området t.ex. NT-SVUX Särskild ut- bildningssatsning på NT-utbildningar. Det var inriktat mot vuxenstuderande i allmänhet. Projektet har utvärderats och CSN och . SOU 2004:43 Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden för att möta den tilltagande konkurrensen från andra utbildnings- och yrkesinriktningar. Oron för att antalet elever inom de aktuella programmen skulle minska besannades inte, i alla fall inte i gymnasieskolan8, men i vad mån detta beror på de olika projekten är svårt att veta. Det intres- santa med projekt liknande dessa är att likaväl som ett teknik- intresse kan ha väckts hos ett antal flickor kan det för en annan grupp, de flickor som redan hade ett teknikintresse, bidragit till att de realiserat sina ambitioner. Det finns dock ett antal frågor som dessa satsningar reser. När kan man förvänta sig att teknik- och naturvetenskapsämnena är fullständigt könsintegrerade i skolarbetet, både bland lärare, elever och föräldrar? En annan fråga handlar om hur fokuseringen på tek- nik och naturvetenskap påverkat synen på andra ämnen, utbild- ningar och yrken med en helt annan inriktning? En tredje fråga, slutligen, är om det skulle behövas motsvarande satsningar för att väcka/öka ungdomars intresse för den sociala sektorn, speciellt som prognoserna pekar på betydande arbetskraftsbehov de kom- mande decennierna? Kan man tänka sig både allmänna satsningar och speciella sats- ningar för att väcka pojkarnas sociala intresse? Här handlar det, precis som i flickornas fall, om långsiktiga satsningar. Att ändra attityder och fördomar (inte bara hos pojkarna) tar tid liksom att uppamma mod, självkänsla och självförtroende för arbetsfält starkt präglade av andra könet. Går det att använda samma koncept som använts för att öka flickornas teknikintresse till att öka pojkarnas socialintresse? Kan t.ex. (sommar)kurser för pojkar i socialkunskap och socialt omhändertagande stimulera deras intresse för utbild- ningar och yrken inom bl.a. barn- och äldreomsorg, vård- och sjukvårdsarbete? Är det möjligt att engagera manliga lärare/men- torer och män ur de aktuella yrkesgrupperna för att öka pojkarnas omsorgsintresse på samma sätt som man anlitade engagerade kvinnor som kunde teknik att delta i teknikkurser för flickor? Det största ansvaret för att bryta könssegregeringen på arbets- marknaden låg dock varken på , gym- nasiet eller universiteten och högskolorna utan det låg på Arbets- marknadsverket. 8 och högskola har dock antalet sökande inom dessa ämnesområden varierat rätt mycket vilket bl.a. speglar att arbetsmarknadssituation varit instabil för många av de aktuella yrkena. Eftersom många utbildningar inom området är långa uppstår dessvärre eftersläpningseffekter när efterfrågan och utbud på utbildningsplatser inte följs åt. Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden har /94 haft som en av sina uppgifter att bedriva verksamhet som syftar till att minska könssegregeringen på svensk arbetsmarknad och öka jämställd- heten mellan kvinnor och män. För detta ändamål har verket erhållit medel från regeringen motsvarande cirka 30 miljoner kro- nor vilket betyder att de disponerat totalt cirka 300 miljoner.9 Vad har då hänt som förflutit har man lyckats bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden? Som framgått på annat håll i denna utredning har mycket hänt men man kan dock ej säga att könsuppdelningen upphört. Det var väl ingen heller som trodde att arbetsmarknadsverket ensam skulle kunna åstadkomma det. Däremot är verket en part av många som medverkar i en process vars mål är ett mindre könssegregerat arbetsliv och en större och bredare arbetsmarknad för alla, både kvinnor och män i . Vari har då verkets insatser i detta arbete bestått? Eftersom det inte finns några direkta utvärderingar av de projekt som bedrivits är underlaget till detta avsnitt hämtat från verkets egna redovisningar av olika projekt.10 Några entydiga resultat är dock svåra att finna och en förklaring till det torde vara att många projekt är process- inriktade och resultaten kan därför avläsas först på lång sikt. En annan är förändringar i det omgivande samhället, t.ex. den aktuella efterfrågesituationen på arbetskraft, som också påverkar utfallet av ett projekt. En tredje faktor är självklart den inställning arbets- givarna har till att rekrytera otraditionellt och icke-könstypiskt. Flera projekt som bedrivits med syfte att stimulera och motivera deltagarna att göra ett för dom otraditionellt och icke-könsspe- cifikt yrkesval har startats med höga ambitioner men när projektet väl avslutats har verkligheten hunnit ikapp såväl deltagare som arbetsförmedlare. Inte sällan visar det sig nämligen att de arbeten de tagit/anvisats till slut blivit ett för könet typiskt arbete. Om projekt med ett sådant utfall skall ses som misslyckat eller ej måste värderas utifrån orsaken. Är det arbetsgivarna som utgör hindret eller är arbetsmarknadssituationen/konkurrensen sådan att ett val inte kunnat förverkligas? Eller är det kanske så att den process som påbörjats ännu inte är avslutad? Att ha deltagit i en könsöver- 9I jämförelse med årliga budget, som legat på drygt 50miljarder kronor, motsvarar det . 10Se appendix 6:1 för en förteckning över de rapporter och övrigt material som ligger till grund för detta avsnitt. SOU 2004:43 Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden