sou · GSB365 · 2005-01-01 00:00:00 — Detta med anledning av att ett nytt , landsting och regioner kommer att bildas . Som en följd av detta har förbunden en gemensam arbetslivsenhet. Den gemensamma arbetslivsenheten inom Kommun- och Lands- tingsförbunden har 21 medarbetare och är en del av den Arbetsgi- varpolitiska avdelningen. Dess uppdrag är att se till att kommun och landsting skall ha tillräcklig och rätt kom- petens för att klara välfärdsuppdraget. Det korta perspektivet är att ekonomin är kärv och rekryteringsbehoven måttliga. Den höga sjukfrånvaron och sektorns attraktionskraft hos potentiella medar- betare är andra utmaningar. Det långa perspektivet är bl.a. stora rekryteringsbehov till följd av pensionsavgångar, växande behov av och landstingskommunal verksamhet samt nya kompe- tensområden. Enheten arbetar inte direkt mot medarbetarna i kommun och landsting, utan dess målgrupp är kommun och landstingsledningar, främst förtroendevalda samt personal- och förvaltningsdirektörer. Verksamheten finansieras till 60–via medlemsavgifter, 35–genom intäkter från utbildnings- och konsultativa insatser samt externa bidrag från organisationer och myndigheter. Arbetslivsenheten arbetar med tre övergripande strategiska frå- geställningar: gott arbetsgivarpolitiskt ledarskap – stöd att stärka arbetsgivar- rollen och utveckla strategisk arbetsgivarpolitik och strategier för kompetensförsörjning. starkt medarbetarskap – stöd att utveckla ledarskap och arbets- organisation med värdegrunden att varje medarbetare har möj- lighet och skyldighet att påverka sitt eget arbete och verksam- heten i stort. hälsa i arbetslivet – stöd att utveckla hälsa och arbetsmiljö, rehabilitering och en väl fungerande sjukskrivningsprocess. Förbundens kärnuppgift är att bevaka medlemmarnas intressen i förhållande till staten, EU, arbetstagarorganisationerna m.fl. Därtill bistår man medlemmarna med rådgivning, service och strategiskt utvecklingsarbete, exempelvis genom att sprida kunskap och infor- mation, bygga nätverk, anordna seminarier, utveckla verktyg och metoder. Kvalitetsfrågorna har ingen gemensam enhet inom förbunden utan hanteras separat i vardera förbundet. Inom arbetar 2,5 personer övergri- pande med kvalitetsfrågorna. Inriktningen på deras kvalitetsarbete ligger främst i att se kvalitetsarbetet som en ledningsfråga i syfte att få kvalitetsfrågorna som en naturlig del i kommunens styrning. Man fokuserar därför på att ta fram praktiska arbetssätt, som för- enar de två världarna kostnader och kvalitet. Målgruppen är i huvudsak kommunernas ledningar, både tjänstemän och politiker. Kvalitetsgruppens huvuduppgift är att serva dessa med stöd och hjälp, så att de kan utveckla det lokala kvalitetsarbetet. Ett av de arbetssätt som man tagit fram är att tydliggöra de olika kommunala tjänsternas innehåll för medborgarna för att därigenom kunna skapa rimliga förväntningar på dessa tjänster. Andra arbets- sätt som framtagits och utvecklats är synpunkt- och klagomåls- hantering, kvalitativa årsredovisningar för medborgarna, kvalitets- bristkostnader och nätverk, där både kostnader och kvalitet jäm- förs. Kvalitetsgruppen arbetar ofta med nätverk av kommuner i sina utvecklingsprojekt. I dessa ingår både tjänstemän och politi- ker. För att ytterligare driva på utvecklingen har Kvalitetsgruppen skapat och lett en omfattande kvalitetsledningsut- bildning för ledande tjänstemän. Utbildningen omfattade 24 helda- gar och varje utbildningsomgång pågick . De har själva hållit utbildningen eftersom marknaden tidigare inte har haft kom- petens att driva en kommunalt anpassad kvalitetsutbildning. För att säkra att de positiva erfarenheterna kring de olika utvecklingsprojekten förs vidare gör Kvalitetsgruppen samverkans- avtal med konsulter. Efterfrågan på stöd från kommunerna har ständigt ökat . Vad gäller finansiering av verksamheten står samt kostnader som är förknippade med projektarbete. Kommunerna betalar för de egna insatserna. När det gäller utbildningar, betalar varje deltagare från kommunen en avgift motsvarande självkostnaderna. finns en avdelning på 19 anställda, som arbetar med verksamhets- och kvalitetsutveckling inom hälso- och sjukvården. Det övergripande uppdraget är att stödja lands- tingen, så att deras kontakt med patienterna blir den bästa möjliga. är mycket kundinriktat. Kvalitetsavdelning- ens stöd till landstingen sker i följande steg: 1.De försöker väcka insikt om att det går att förändra och för- nya verksamhet genom att ta vissa systematiska steg. 2.De erbjuder direkt stöd till förbättringsarbeten genom att ha deltagare från olika landsting med i projekt, där man arbetar med en sakfråga. 3.De ger ut skrifter, rapporter och bedriver själva en viss forsk- ning. De har också seminarier och konferenser. 4.De erbjuder hjälp till självhjälp. Om ett landsting till exempel driver ett utvecklingsprojekt, kan de gå in och stödja genom ledarskaps- och kvalitetsutbildningar. 5.De hjälper till att transformera system. Det gäller landsting, där man har drivit ett förändringsarbete och fått insikt om att man behöver göra ändringar på en högre nivå och därför blir intresserade av att förändra ett helt system. Kvalitetsavdelningen inom arbetar mycket med benchmarking som metod. De har till exempel stöttat upprät- tandet av kvalitetsregister som ett sätt att följa upp behandlingsre- sultat per individ och grupp och som därmed ger möjlighet att jämföra en kliniks resultat med andras. Kvalitetsregistren kan användas som utgångspunkt i ett förbättringsarbete. I detta arbete kan klinikerna sedan begära stöd från . Kvalitetsarbetet finansieras till hälften med medel från medlems- avgifter, till viss del med statliga medel och till viss del genom intäkter. Utvecklingsavdelningen har funnits och det är först , som de verkligen börjar se effekter av sin verksamhet. Ett exempel är , som bland annat vann utmärkelsen litet i svensk hälso- och sjukvård och som har lyfts fram som ett lysande exempel på effektivisering av en verksamhet. är man mycket medveten om att förbättring och förnyelse tar tid. har efter beslut avsatt i en så kallad Kompetensfond. Bakgrunden är att staden behöver rekrytera ett stort antal nya medarbetare under de kom- mande åren som den måste kunna behålla de medarbetare som arbetar i staden . Fram måste staden rekrytera 20 000 personer, vilket motsvarar av antalet anställda. Pro- jektet Kompetensfonden pågår till . På fonden arbetar ca 28 anställda. Målet för Kompetensfonden är att 1.tillgodose stadens behov av att rekrytera och utbilda med- arbetare så att staden kan anställa och behålla rätt utbildad personal till alla typer av arbeten, 2.finansiera långsiktiga utvecklingsprojekt i den kommunala verksamheten avseende framför allt arbetsorganisation och ledning, 3.bidra till en ökning av sysselsättningsgraden bland människor som står utanför eller har svårt att komma in på arbetsmark- naden, 4.allmänt främja näringslivet genom utbildning av arbetskraft inom vissa bristyrken. Ytterst syftar alla Kompetensfondens insatser till att förbättra ser- vicen till stadens invånare och därigenom sänka eller mot- verka en ökning av kostnaderna för staden. Kompetensfonden påbörjade en stor satsning på alla enhetschefer i förvaltningarna, ca 1 500–1 700 personer. denna utbildningssatsning vill man ge cheferna en gemensam plattform att stå på i frågor som kundbemötande, mångfald, etik mm. Därtill finner fonden det angeläget att bidra till att det bildas nätverk mellan chefer i förvaltningarna. Fonden avser också att prova en modell för chefskörkort. Genom medel från fonden ges stöd till förvaltningar, som vill ut- veckla arbetsformer och modeller eller arbeta med kvalitetshöjande insatser för att få effektivare organisationer. Användning av modern teknik kommer till exempel att ske i högre utsträckning. har bl.a. tagit fram en teknisk plattform för e- learning. Denna skall bidra till att staden kan arbeta flexibelt med kompetensutveckling. Man utvecklar också nya tekniska lösningar, som kan effektivisera verksamheten genom stöd till administratio- nen. 6.2Utbildning av statstjänstemän i ett antal länder av EU-länderna finns centrala utbildningsinstitut, som har ansvar för kompetensutveckling av tjänstemän inom den offentliga förvaltningen. Även , , och har liknande arrangemang. Organisations- och finansie- ringsformer varierar högst väsentligt. En del av instituten är statligt finansierade, en del blandfinansierade, dvs. de finansieras dels genom statliga medel, dels genom intäkter. Andra drivs som icke vinstdrivande organisationer. Många länder har förvaltningsskolor. I stora delar av behövs en examen för att kunna söka en statlig tjänst. Examen finns för tjänster på olika nivåer. Förvalt- ningsskolorna är i många länder grunden för statsförvaltningens tjänstemän. är det enda land som har ett arrangemang liknande . SCKK har en roll och uppgift, som i mycket påminner om vad KKR har. Satsningarna på chefs- och ledarutveckling är omfattande i alla länder. Innehållet i de flesta utbildningar handlar om kunskapsupp- byggnad och kunskapsspridning. Många utbildningar har också moment av personlig utveckling och betoning av det personliga ledarskapet. I en hel del utbildningar utnyttjas chefernas befintliga kompetens och erfarenheter från det egna arbetet som aktiva kom- ponenter i utbildningarna. för Kompetence- og Kvalitetsudvikling (SCKK) bil- dades som ett gemensamt kunskapscenter genom en över- enskommelse mellan parterna. På SCKK arbetar 26 personer, med bakgrund som pedagoger, ekonomer och statsvetare. SCKK har en partssammansatt styrelse. SCKK finansieras dels genom en drift- budget på ca , dels genom ett bidrag till ministeriernas kompetensutveckling på ca 40 miljoner danska kro- nor samt till utvecklingsprojekt i institutioner ca . SCKK:s kunder är på kvalitetsområdet mest staten och på kompetensområdet statliga arbetsplatser. SCKK anordnar bara i begränsad omfattning egen utbildning. Utbildning i förvalt- ningskunskap ges till statsförvaltningen genom förvalt- ningshögskola. SCKK:s mål är att förmedla vetande, nytänkande och utveckling inom området kompetens- och kvalitetsutveckling vara rådgivare och sparringpartner för statens arbetsplatser, chefer och medarbetare vara aktiv och experimenterande i utveckling av ny kunskap, verktyg och utbildningar bidra till politikformulering och genomförande binda institutioner och personer samman i lärandemiljöer Diskussioner har tidigare förts huruvida SCKK skulle finnas kvar. 2002 av behov, verksamhet och resultat fick SCKK i stället ytterligare resurser. SCKK har ett brett stöd. Marknaden har aldrig varit någon egentlig konkurrent till SCKK, som med sin kunskap om staten, dess styrning och kultur anses vara överlägsen marknaden i de statliga kompetens- och kvalitets- frågorna. Efter olika omorganisationer fick Förvaltningshögskolan sin nuvarande form , då den blev en självständig institu- tion under . Skolan är delvis statligt finan- sierad, delvis finansierad genom intäkter från kursavgifter och annat. Den vänder sig till kunder över hela och har ca 14 000 studenter och kursdeltagare . Skolan ska tillgodose behovet av vidareutbildning för chefer och medarbetare inom Uppgiften är att förse deltagarna med kunskap, som syftar till att öka möjligheten att utveckla och förbättra genomförandet av offentliga uppgifter. Skolan har 96 fast anställda och ca 1 200 externa lärare och konsulter. Förvaltningshögskolan erbjuder en omfattande chefsutbildning på samtliga ledarskapsnivåer. Den anordnar därtill ett stort antal olika utbildningar för tjänstemän på andra nivåer. () etablerades som ett internt utbildningscenter för tjänstemän i statsför- valtningen. omvandlades HAUS till ett statligt bolag under . drivs HAUS som ett bolag ägt till av staten och av Consul- ting Group, en konsultfirma som ägs av uni- versitet och högskolor. utvecklings- och perso- nalavdelningar samarbetar med HAUS och delfinansierar viss utbildning som t.ex. ett strategiorienterat ledarprogram, där mini- steriet står för av kostnaderna. HAUS erbjuder utbildning och konsultstöd till den offentliga sektorn. HAUS har också en omfattande internationell verksam- het. Kunderna betalar i princip själva för utbildningarna. Verksam- heten består av utbildningar inom bl.a. strategiskt chefskap och reformstrategier administrativa strukturer och institutioner utveckling av finansiell administration och budgetering bildades som en del av . ombildades det till ett statligt ägt aktiebolag under Arbeids- og administrasjonsdepartementet. om organisation, styrning, ledarskap, kompetens, informationstek- nologi och kommunikation i offentlig sektor. Deras kunder är departementen och övrig statlig sektor. De är 145 fast anställda och de genomför ca 300–350 projekt. Deras insatser omfattar alla kategorier av personal. satsar mycket på chefsut- bildning. De har ett Toppledarforum, ett program för mellan- chefer, ett program Strategiskt ledarskap för mellanchefer, men- torsprogram och program för nya chefer. har inte formule- rat ett tjänstemannaideal. Emellertid är tanken bakom de olika ledarprogrammen att cheferna skall få en gemensam infallsvinkel på vissa slags problemställningar. Därtill hålls många utbildningar utifrån en grundsyn att vissa teman skall behandlas på liknande sätt inom statsförvaltningen. Det kan handla om allt från arkivering och reseräkningar till att möta allmänhetens önskan om insyn och kor- rekt behandling i kontakten med tjänstemännen. Ecole Nationale d´administration (ENA) grundades av general de för att bredda rekryteringsunderlaget till den offentliga sektorn och för att forma effektiva, kunniga och opar- tiska statstjänstemän. utbildar skolan högre tjänstemän i statsförvaltningen. ENA har karaktäriserats som den magiska por- ten, genom vilken merparten av toppchefer inom såväl offentlig som privat sektor traditionellt har passerat. ENA har inte några fast anställda lärare och forskare, utan man använder mest erfarna praktiker som lärare, ca 400 . Skolan erbjuder utbildningar i grundläggande ämnen som juridik, ekonomi och administration. Den har också utbildningar i offent- ligt chefskap, , förhandlingsteknik, språk och IT. Utbildningsprogrammet pågår och är indelat i en studieperiod och en praktikperiod. ENA anordnar också en utbildning för studenter, vilken leder fram till en examen i offentlig förvaltning. ENA är till för de högsta cheferna i statsförvaltningen. I övrigt har varje sektor en egen förvaltningshögskola som utbildar chefer och tjänstemän. För att komma vidare i karriären genomgår däref- ter potentiella toppchefer . administration (IPA) är ett icke vinstdrivande pri- vat företag, som utbildar över 14 000 statstjänstemän . Insti- tutet har ca 40 fast anställda. IPA:s utbildningar ligger inom föl- jande områden: allmänt ledarskap, personalledning, finansiella frå- gor, informationsteknologi och personliga färdigheter. IPA:s mål är att utveckla best practice i offentlig förvaltning och ledning av offentlig verksamhet. () bildades sedan man konstaterat att det inte fanns några högre utbildningsprogram med särskild inriktning mot den offentliga sektorn. Verksamheten fokuserar på utövandet av de professionella arbetsuppgifterna. Målet är att öka kunskapen, insikten och förmå- gan hos chefer i offentlig sektor. NSOB:s utgångspunkt är att stat- liga myndigheter är speciella med speciella mål som styrs av speci- ella regelverk. Ledare inom den offentliga sektorn arbetar i ett annat kraftfält än ledare inom näringslivet. De behöver därför ett annat slags utbildning. NSOB har ingen fast lärarpersonal utan skolan använder främst professorer vid de universitet som är anslutna till skolan samt konsulter inom offentlig sektor. Program- utbudet består bl.a. av ett tvåårigt deltidsprogram för högre chefer i offentlig förvaltning, vilket ger en of Public Administra- tion, ett tvåårigt deltidsprogram för chefer vars verksamhet har internationell koppling samt en Interdepartemental Management Course. () inrättades som en del av departementet för förvaltningsfrågor. pri- vatiserades och är en icke vinstdrivande, oberoende foun- dation för offentlig förvaltning. har en omsättning på 16 miljoner EURO och finansieras till av kursavgifter och till av intäkter från uppdragsutbildningar. har 85 fast anställda och mer än 400 deltidsanställda lärare. erbjuder utbildning för offentlig verksamhet inom områden som mana- gement, organisationsutveckling, offentliga finanser, personal, poli- cy och europeisk integration. Man har startat ett Center for public management inom vilket man skall tillgodose utvecklingsbehoven hos högre chefer i offentlig sektor. The SPS Candidates Programme är avsett för morgondagens toppchefer. Det hanteras inom den del av som har ansvaret för den statliga förvaltningen. Programmet består av tre delar, ett grupprogram som sträcker sig med två till tre sessioner per termin, ett skräddarsytt individuellt program som kan genomgås parallellt med grupprogrammet och ett moment med bred arbetserfarenhet. I finns (), vilket bildades som en del av moderniseringen av den brittiska förvaltningen. CMPS ligger i Cabinet Office. Centret har ett omfattande utbud av utbildningar inom en stor mängd områden för tjänstemän i staten. Några av centrets mål är: att bygga expertkunnande inom statförvaltningens kärnverk- samhet att snabbt kunna möta behov inom statsförvaltningen att stärka grundläggande kulturella värden i statsförvaltningen att förmedla goda exempel inom lärande- och utvecklingsområ- det möta behov som små departement inte själva kan tillmötesgå CMPS har en omfattande chefsutveckling. De har bl.a. ett långt Programme, ett långt pro- gram och Preparing for . Andra chefsutvecklingsprogram är An introduction to Corporate Leadership, , och Leaders in partnership, . Pathaway är ett program som syftar till att identifiera och utveckla höga chefer med tillhörighet i etniska minoritetsgrupper. De flesta länder i har någon form av utbildning för stats- tjänstemän. har Scuola Superiore della Pubblica Amministra- zione, som anordnar utbildning för seniora statstjänstemän. finns de l´administration fédérale, ett federalt finansierat institut med utbildning riktad mot statstjäns- temän. har Bundesakademie fur öffentliche Vervaltung, som är en myndighet tillhörande Federal Ministry of the Interior och finansierad med federala medel. I finns Nacional de Administracion Pública och i finns Nacional de Administrao, som är en offentlig myndighet med 230 anställda. Slutligen har lic administration, en statlig utbildningsmyndighet och The and () bildades av ett konsortium med medlemmar från regering, universitet och affärsskolor i och . Skolan är ett icke vinstdrivande, offentligt bolag. ANZSOG skall förse chefer i offentlig förvaltning med excellent utbildning, erbjuda eftergymnasiala program, utveckla en forskningsagenda och en expertis, som stärker möjligheterna att utveckla och hitta relevant kunskap. Därtill skall skolan stödja innovationer i förvaltningen genom forskning och utbildning. Skolan har 12 fast anställda. Skolan har två kärnprogram, The Executive MPA, ett treveck- orsprogram för högre chefer och The Executive MPA, ett tvåårigt deltidsprogram för mellanchefer. () etablera- des av den kanadensiska regeringen. CCMD skall stödja offentliga chefers utvecklingsbehov i syfte att förse dem med för- mågor, som gör det möjligt att utföra det offentliga uppdraget. CCMD anordnar tre längre chefsprogram, ett antal kortare kurser, workshops och seminarier. Tillsammans med olika universitet bedrivs tillämpad forskning, aktionsforskning samt grundforsk- ning. Chefsprogrammet Accelerated Executive Development Program vänder sig till högre chefer med potential att tillträda en Programmet pågår mellan arton månader och med ett antal träffar runt strategiskt viktiga områden. Ett annat chefsprogram är Direxion, som vänder sig till mellanchefer. Detta program varar och tar upp ämnen som styrning och förändring av statens roll, strategiutveckling, medborgarfokuserad service, risk och innovation samt utmaningar inom HR-området. Programmet är aktionsorienterat och interak- tivt. En mängd olika teoretiska och experimentella lärmetoder används såsom fältundersökningar och simuleringar. inrättades i syfte att anordna utbildning inom offentligt ledarskap. Inom skolan bedrivs också forskning om offentlig sektor. Skolan har tio forsk- ningscentra och institut, mer än ett dussin chefsutbildningar och program med formell examen. Ca 800 studenter finns registrerade vid skolan. För högre chefer erbjuds programmet Senior managers in government, vilket pågår och innehåller avsnitt som att leda förändringar, ledarskap, förhandling och policyanalys. , ett program som pågår , vänder sig till högpresterande chefer inom offentlig sektor. Det finns ett antal internationella organisationer som utgörs av olika nationers utbildningsinstitut, konsultföretag mm och vars syfte är att koordinera verksamheten inom den offentliga förvalt- ningens olika utbildningsområden, skapa nätverk och ge tillfälle till erfarenhetsutbyte. Som exempel kan nämnas (), som erbjuder utbildning och forsk- ning inom offentlig administration och europeisk policy, Interna- tional , vars syfte är att stödja utveckling av förvaltningsforskning och utveckling av offentliga förvaltningsmyndigheter, of , som är ett nätverk bestående av 28 organisationer och vars syfte är att ge möjlighet till erfarenhetsut- byte, idéer och ny information kring utbildning och utveckling inom offentlig sektor i . Både internationellt och i görs på många håll stora sats- ningar på att kompetensutveckla tjänstemän inom offentlig för- valtning. Särskilt kan den inriktning på omfattande chefsutveck- lingsprogram lyftas fram, som finns hos så gott som alla de insti- tutioner utredningen har tittat på. De flesta program som vänder sig till chefer innehåller inte bara ren utbildning och kunskaps- utveckling. Där finns många inslag av personlig utveckling, det per- sonliga ledarskapet och hur man som chef hanterar en komplex verklighet. Programmen är också i ett antal fall påfallande långa. De kan sträcka sig på deltid över ett eller eller vara komprime- rade under . Försvarets chefsutbildningar är genom sin längd inte riktigt jämförbara i detta sammanhang. Vad gäller kvalitetsfrågorna har utredningen inte haft möjlighet att belysa dessa i ett internationellt perspektiv förutom vad gäller den danska organisationen , vilken arbetar mycket aktivt med kvalitetsfrågor i den danska statsförvaltningen. Däremot kan utredningen konstatera att ger stöd till kommunernas kvalitetsarbete. Dessutom ges stad stöd i det systematiska kvalitetsarbetet genom Kompe- tensfonden. 7Framtida behov i statsförvaltningen I utredningens uppdrag ingår att bedöma behov av och förutsätt- ningar för myndighetens framtida verksamhet. Eftersom KKR:s uppdrag ligger inom ramen för regeringens förvaltningspolitik finner utredningen det angeläget att göra en beskrivning av de stora samhällsförändringar som statsförvaltningen står inför och som myndigheterna måste kunna hantera. En utgångspunkt har varit regeringens egna uttalanden samt iakttagelser runt samhällsutvecklingen som tidigare utredare redo- visat i olika betänkanden. En annan utgångspunkt har varit myndigheternas behov såsom de presenterats för utredningen i möten och samtal med före- trädare för myndigheterna. Samhället befinner sig i stor förändring, vilket i hög grad påverkar och kommer att påverka statsförvaltningen framöver. Det handlar bland annat om en omfattande generationsväxling, en minskad yrkesverksam andel av befolkningen och alltför höga ohälsotal hos den yrkesverksamma befolkningen. Det handlar om utveckling mot en alltmer avancerad teknikanvändning i arbetslivet, allt större behov av och krav på blandning av yrkesarbetande personer med olika etnisk bakgrund och tillvaratagande av den mångkulturella kompetensen.