sou · GSB397 · 2005-01-01 00:00:00 — , Forskarskolan i matematik och beräkningsvetenskap, Forskarskolan i matematik med ämnesdidaktisk inriktning, Forsk- ningsgruppen för bedömning av kunskap och kompetens vid Lärar- högskolan i , Förlag med läromedel i matematik, , Institut , vetenskapliga mätningar vid , Kungliga Vetenskaps- första klass, Matematik, ämnesråd i matematik, arbetsgrupper och referens- personer, Matematikinstitutioner och institutioner för lärarutbildning i matematik vid landets universitet och högskolor, Nationellt centrum för matematikutbildning vid , och matematik, i matematik, Redaktionerna för tidskrifterna didaktikk, Nordisk och Nämnaren, Riksföre- ningen för Lärare i Matematik, Naturvetenskap och Teknik, , för matematikdidaktisk forskning, Svenska kommittén för matematikutbildning vid , Svenska matematikersamfundet, Svenska national- kommittén för matematik vid , , Svenskt nätverk för forskare inom området Elever med särskilda utbildningsbehov i matematik, . i skolan, Forskarskolan i och Teknikens Didaktik, Kemilärarnas resurscentrum, och skola vid , , Nationellt resurscentrum för biologi och bioteknik, Nationellt resurscentrum för fysik, Nätverket för ämnesdidaktik, Science Centers. Föreningen , Lärakademier, Lärcentra, Lärarnas fackliga organisationer, Intresseorganisationer för elever, föräldrar, lärare och skolledare, för vuxnas lärande, Nationellt centrum för flexibelt lärande, Nationell forskar- skola i pedagogiskt arbete, Nätuniversitetet, Regionala utvecklings- centra vid universitet och högskolor, Rektorsutbildningen, och Skola, Skolhuvudmän, Skolledarnas fackliga organisationer, , Specialskolemyndig- heten, , Utbildningsradion UR, Veten- skapsrådet. Delegationen föreslår att det bildas en särskild referensgrupp med internationella nyckelpersoner. Matematikutbildning är ett område där det internationellt pågår omfattande forskning och utvecklings- arbete som vi i bör följa – inte minst när det gäller våra huvudförslag. 5.5.3Regionala och lokala nätverk För direkt kommunikation föreslår vi att ledningsgruppen tar ansvar för uppbyggnad av regionala nätverk, uppmuntrar och ger stöd till lokala nätverk med kontakt- och resurspersoner. På regional nivå tänker vi oss högskolegrupper och på lokal nivå kommunala ledningsgrupper med skolnätverk och ämnesansvariga på skolorna. En högskolegrupp bör ha representanter för alla utbildningar där matematik ingår. Denna kan samordna arbetet med genomförande av handlingsplanen på respektive högskola och medverka med sin kompetens och sitt ämneskunnande vid genomförande och uppföljning på den lokala nivån. I varje högskolegrupp bör utses en regional samordnare. Om nuvarande Regionala utvecklingscentra, RUC kan ta ansvar för matematiknätverket regionalt är dessa naturliga på denna nivå, när det gäller kontakterna med skol- huvudmännen. Kommunala/lokala nätverk Kommuner/skolhuvudmän/utbildningsanordnare och skolor kan skapa nätverk och grupper för att ta vara på och styra det stöd som erbjuds för att utveckla matematikundervisningen lokalt. Struktur och omfattning på den lokala lednings- och stödorganisationen kommer att variera beroende på utbildningssektorns storlek och organisation hos kommunen/skolhuvudmannen. På större skolor kan det finnas ett nätverk av ämnesansvariga lärare i matematik som tillsammans med en skolledare kan leda och samordna arbetet med implementering av verksamhetsutvecklingen i matematik. Representanter för förskola, skola, vuxenutbildning och skolledare bör engageras. För kontakter med ledningsgruppen bör det hos varje kommun/skolhuvudman/utbildningsanordnare finnas en lokal samordnare. Lokala nätverk och expertgrupper är viktiga för att kartlägga behov och ta vara på det nationella stöd som ges för verksamhets- och kompetensutveckling. De kan löpande följa upp och utvärdera insatserna, rapportera om styrkor och svagheter, möjligheter och hinder i utvecklingsarbetet. Starten i den lokala och regionala verksamhetsutvecklingen är betydelsefull. Så många som möjligt bör stimuleras att delta och medverka på alla nivåer. Delegationen föreslår därför utveckling av ett antal startpaket för olika målgrupper med studiedagsprogram, för att informera om tillgängliga och planerade nationella och regionala resurser. Medverkande föreläsare och resurspersoner kan ge motivation och underlag för diskussion och lokal planering. Startpaketen för olika målgrupper bör utformas så att de uppmärk- sammar matematikens roll och betydelse i samhälle, arbetsliv och näringsliv, i vetenskaplig verksamhet och utbildning, från förskola till högskola. Information kring åtgärder, resurser och organisation med anledning av delegationens betänkande bör ingå. Det bör ges en helhetsbild av matematiksatsningen med verksamhetsnära delar för varje målgrupp, se också förslag 3D inom 5.3. Skolor, hög- skolor, kommuner och vuxenutbildningsanordnare kan få ta del av detta paket, när man bestämt sig för att satsa på matematik- utveckling i den egna verksamheten. Delegationen föreslår att den femåriga matematiksatsningen doku- menteras och kontinuerligt utvärderas av en oberoende instans eller ett forskningsprojekt. Det är lämpligt att utvärderingen följer handlingsplanens genomförande från start och fortlöpande följer upp utvecklingsarbetet med kontrollstationer och en slutrapport. För att denna utvärdering skall vara möjlig krävs att olika inblandade aktörer själva dokumenterar sin verksamhet samt att forskare får tillgång till underlag och ekonomiska möjligheter för kontakt med aktörerna. Huvudsyftet skall vara operationellt. Utvärderingen bör leda fram till rekommendationer för uppfölj- ning och framtida projekt med motsvarande innehåll och även diskutera styrkor och svagheter i relation till den nuvarande statliga organisationen för utbildningsområdet. Ett land med en välutbildad befolkning har konkurrensfördelar i förhållande till länder som inte har det; investeringar i utbildning är en av de mest effektiva metoderna för att skapa tillväxt. Detta gäller i särskilt hög grad utbildningar inom områdena matematik, natur- vetenskap och teknik, vilket också uppmärksammas i EU:s strategiska utbildningsmål. Stora resurser har i vårt land satsats på att öka intresset för naturvetenskap, teknik och IT det . Mycket mindre har satsats på matematik, trots att just matematikens modeller, språk och begrepp har en helt avgörande roll inom naturvetenskaplig teoribyggnad och tekniska konstruk- tioner. Ungdomar som har bristande intresse för eller negativa attityder till matematik kommer självklart att tveka inför eller välja bort utbildningar med inriktning mot naturvetenskap och teknik. Delegationen anser att en omfattande satsning på matematiken inte bara skulle stärka matematikkunnandet i sig utan också få en avsevärd spridningseffekt i ökat intresse för naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Att satsa på matematik är också en investering i medborgarskap och demokrati. Matematik är ett av skolans kärnämnen och att ha tilltro till och förmåga att tolka och påverka sin sociala omvärld är oundgängligt för ett aktivt medborgarskap. Många viktiga samhällsfunktioner utformas med hjälp av matematiska modeller och allt fler ekonomiskt komplexa valsituationer hänskjuts till individen. Ett grundläggande matematikkunnande är därför en förutsättning för en reell, och inte bara formell, demokrati. Att satsa på matematik är således en ekonomisk investering som ger mångdubbelt igen, speciellt för ett kunskapssamhälle som som är beroende av att kunna utveckla och exportera högteknologiska produkter och tjänster, och som vill främja ett aktivt medborgarskap. Innehåll, engagemang och helhetssyn Delegationens förslag har fokus på innehåll. Betydande resurser krävs för att utveckla och sprida relevant innehåll för popularise- ringar, bredare bildning och intresse, för kurser och läromedel i lärarutbildning och lärares kompetensutveckling. Det gäller också för utveckling av elev-, studerande- och lärarmaterial för undervis- ningen samt preciseringar och vägledande kommentarer till kurs- planer och styrdokument. Befintlig organisation och tillgängliga ekonomiska ramar i vårt utbildningssystem bör tas tillvara och kunna erbjuda ett berikat innehåll, något som i sig är resursbesparande för både stat och kommun. Vi vet att spännande utvecklingsarbete äger rum lokalt, ofta med litet eller inget stöd. Goda exempel finns men de når inte nationell spridning i önskvärd omfattning. Engagerade lärare och andra aktörer i t.ex. arbets- och näringsliv, i nätverk och föreningar måste därför uppmuntras och inbjudas att medverka i matematik- Här finns en omfattande utvecklingspotential och möjlighet till multiplikatoreffekter på satsade medel. Förutom lokala och regionala initiativ krävs också utvecklingsarbete som initieras på nationell nivå. Till detta krävs både resurser och en central planering som kan se till helheten. Delegationen har under arbetets gång kunnat konstatera att nuvarande ansvarsfördelning i utbildningssystemet mellan olika verk och myndigheter inte gynnar den eftersträvade helhetssynen vid genomförandet av handlingsplanen. Tillsammans med strategin att engagera och stödja en mångfald olika aktörer både inom och utanför utbildningssystemet leder detta fram till förslaget med en samordnande projektledning. Denna skall under satsningens gång fortlöpande analysera behov och möjligheter samt successivt besluta om och fördela resurser och ansvar till lämpliga aktörer. I regeringens uppdragstext till delegationen uttrycks en mycket hög ambitionsnivå. Svenska elever skall vara ledande vid internationella jämförelser och skall leva upp till EU:s strategiska utbildningsmål att unionen skall bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Delegationen hävdar att det krävs stora resurser för att vända neråtgående trender i på matematikområdet och närma sig regeringens mål. En satsning i storleksordningen motsvarar en ungefärlig investering på per studerande och år , förskola och högskola inräknat. Ett belopp som kan tyckas ganska modest jämfört med de pengar som i övrigt satsas på landets barn och ungdom från samhällets, föräldrarnas, näringslivets, föreningslivets och andra intressenters sida. En satsning på matematiken kan genomföras med olika ambi- tionsnivåer. En flexibel och tydlig styrning som ger möjligheter till omprioriteringar av tillgängliga resurser blir en viktig uppgift för projektledningen. Delegationen har därför sett det som både olämpligt och ogörligt att i detalj beräkna och ange kostnader för genomförandet. Däremot anger vi översiktligt kostnader på delförslagsnivå. Vissa kostnader är nödvändiga för att satsningen skall kunna komma igång och utvecklas i riktning mot regeringens höga ambitioner. Kompetensutveckling av verksamma lärare står för den största kostnaden. Enligt tidigare studier och av delegationen genomförda undersökningar av lärarnas utbildningsbakgrund så finns det ett stort avstånd mellan vad som erfordras enligt mål och ansvar i nuvarande styrinstrument och den utbildning som verksamma lärare har. Att helt fylla igen denna utbildningsdifferens skulle kosta åtskilligt mer än vad delegationen uppfattar som realistiskt. Ett betydande tillskott måste dock till från statens sida, för att andra föreslagna åtgärder skall ge effekt och uppsatta mål kan nås. Vi förordar alltså omfattande kompetensutveckling för olika målgrupper från förskola till högskola. För att ge denna kompetensutveckling krävs det reguljära högskolekurser och program, jämför delförslag 2C. Men det krävs också högskolekurser med distansstöd för olika målgrupper (3A) från förskola till högskola samt kurser med kvalificerad handledning som distribueras via webbportalen. Utveckling och produktion av dessa distanskurser för olika målgrupper och matematikinnehåll med material, webbstöd, ingående handledning, examination och utvärdering har vi kostnadsberäknat till vid en kapacitet på 20 000 deltagare, vilket innebär /år . Om vi antar att minst 1/5 av lärarna i matematik bör ha mot- svarande 5-veckors utbildning med tanke på den tidigare nämnda utbildningsdifferensen så är kostnaden för dessa lärares studietid uppskattningsvis 20 000 x = dvs. i genomsnitt /år . Om handlings- planens intentioner skall genomföras så måste personer utan formell kompetens beredas mer omfattande utbildning. I planen föreslår vi också höjd kompetens för lärare med utvecklingsansvar inklusive magister- och forskarutbildning. Om 1 000 lärare ges utbildning på i genomsnitt 20 poäng så blir kostnaden för dessa lärares studietid 1 000 x = , dvs. Ansvaret för lärares kompe- tensutveckling ligger i första hand på skolhuvudmannen/mot- svarande. Om det utrymme som finns reglerat i avtal mellan lärare och arbetsgivare för kompetensutveckling kan användas så minskar beloppen i ovanstående beräkningar i motsvarande grad. Att ifrågasätta och förbättra nuvarande attityder och förhåll- ningssätt till matematik och matematikutbildning, att vända trenden och stimulera till intresse och ge medvetenhet om matematikens karaktär och roll i samhälle, näringsliv och utbild- ning bör prägla alla insatser. Vi anser dock att satsningar i mass- media och på att engagera föräldrar är nödvändiga för att uppnå de mål som regeringen ställt upp. Kostnader för och effekter av massmediaåtgärder är svåra att överblicka, som jämförelsetal kan nämnas att en enda framgångsrik dokusåpa med sändning har kostnadsberäknats till . De förslag som tas upp under 5.1 och 5.2 (1A, 1C och 2A) inom detta område har vi uppskattat till för en femårsperiod. Vid samråd och hearingar har vi funnit att satsningar för att öka intresset för och insikterna om matematikens betydelse, enligt Huvudförslag 1, betraktas som en förutsättning för att nå framgång med handlingsplanen i sin helhet. Forskarutbildning i matematik och matematikdidaktik bör förstärkas enligt handlingsplanen. På en forskarskola i matematik och några tillämpningsämnen (inom delförslag 3B) och en forskar- skola i matematikdidaktik med breddad inriktning (inom delförslag 2C) föreslår vi att det satsas under uppbyggnadsskedet , dvs. /år i genomsnitt . Forskningsinsatser är ett viktigt område där Handlingsplanen tar upp delförslag under varje Huvudförslag (1E, 2D, 3E och 4D). Det gäller att öka kunskapen/kunskapsproduktionen inom en rad områden och därmed höja kompetensen i takt med den internationella utvecklingen. Bättre grund för reguljära insatser samt beredskap och underlag för en långsiktig och uthållig utveckling av svensk matematikutbildning krävs. Kostnader för föreslagna forskningsinsatser har beräknats till . När det gäller delförslagen 1A, 1B, 1D och 3B anser vi det viktigt att sprida ansvar, engagemang bland de insatta när det gäller mate- matik och matematikundervisning. I anslutning till dessa förslag föreslår vi att det inrättas en utvecklingsfond för femårsperioden på för förskolan, skolan och vuxenutbildningen. På motsvarande sätt föreslår vi en fond på för högskolan när det gäller delförslagen 1A, 1B, 1D, 2A, 2B och 3B. Till dessa fonder bör aktörer och personer stimuleras att sända projektförslag i anslutning till Handlingsplanens förslag. För utveckling av innehåll och utvärdering enligt 4A-C anser vi att det bör avsättas , dvs. Projektledningen som skall svara för samordning av igångsätt- ning, genomförande och uppföljning bör ha en resurstilldelning för experter, lokaler, utrustning och resor. Den skall ansvara för uppbyggnad och underhåll av ett nationellt nätverk (förslag 3D) samt samverkan och spridning av material inkluderande redigering av arbetsgruppernas rapporter (se inledningen till kapitel 5) samt skapande av arenor för en mångfald av aktörer. Den skall vidare ansvara för bedömning och styrning av medel via utvecklings- fonderna som nämnts ovan. Detta har vi kostnadsberäknat till , totalt . Webbportalen som gäller alla målgrupper och utbildningsom- råden (förslag 3C) har vi kostnadsberäknat till . Denna är en mycket viktig resurs igenom- förandet av handlingsplanen. Vi föreslår Startpaket för 10 olika målgrupper: Förskola–skolår 2, Skolår 1–8, Skolår 7–12, Skolår 11–högskola, Vuxenutbildning och folkbildning, Lärarutbildning/kompetensutveckling, Bildning/demo- krati, Föräldrar, Samhälle/arbetsliv/näringsliv, Multikulturella miljöer. Vart och ett av de 10 paketen bör innehålla: Studiematerial, DVD/video och webbstöd, samt studiedagsledare. Kostnader för framtagning och produktion av dessa inklusive utbildning av studiedagsledare och medverkandekostnader för 100 000 deltagare och 1 000 tillfällen beräknas till totalt, under förutsättning att deltagarnas ordinarie arbetstid kan användas. Löpande utvärdering och forskning med kontrollstationer för uppföljning och kostnadsanalys kring hela satsningen med huvud- förslag och projektorganisation beräknar vi till /år, totalt enligt 5.5.4. Den totala summan enligt de kostnadsberäkningar vi gjort i det föregående slutar på eller . Detta ger en storleksuppfattning av de kostnader som delegationen ser som ett minimum för att handlingsplanen skall ge efterfrågad effekt. En grundtanke i delegationens förslag är att insatserna skall vara en hjälp till självhjälp. Detta innebär att efter den femåriga satsningen så skall det nationella nätverket fungera av egen kraft och ansvaret för underhåll och utveckling ligga på berörda verk och myndig- heter. Det är naturligt att första året är ett uppbyggnadsskede och att satsningen byggs ut successivt. Även här måste projektled- ningen agera flexibelt utifrån tillgängliga resurser. Nya resurser kan också behöva frigöras under satsningens gång, vilket kan påverka fördelningen mellan år. Vad händer om inget görs? Delegationen har strävat efter tydlighet när det gäller negativa trender och problem i svensk matematikutbildning men inte foku- serat på katastrofer och misslyckanden. Istället har vi i betänkandet tagit fasta på den utvecklingspotential och de möjligheter som finns i utbildningssystemet. Delegationens bestämda uppfattning är att situationen för svensk matematikutbildning är allvarlig. genomförda undersökningar pekar på ytterligare försämringar. Det gäller alltså i första hand att bryta en neråtgående trend och i andra hand att vända den i positiv riktning. Många västländer upplever liknande problem som , men där har stora satsningar redan gjorts eller planeras, t.ex. i , och . Om inget görs i anser vi att vi har underlag för att ge följande framtidsbild: Det finns risk för att svenska studerandes resultat i internationella undersökningar kommer att försämras relativt andra länders och också relativt tidigare resultat. Intresset för att studera matematik, naturvetenskap och teknik kommer att förbli lågt och kommer att halka efter den internationella utvecklingen på området. Alltfler unga människor kommer ut i samhället utan att kunna hantera en alltmer komplex privatekonomi och utan att kunna delta aktivt i det demokratiska samhället. De ungdomar som går ut i arbets- och näringslivet efter gymnasieskolan kommer att ha otillräckliga matematikkunskaper. Förskolebarns nyfikenhet, intuition och kreativitet när det gäller förbegreppslig matematik tas inte tillvara. Vid 10–12-års ålder kommer ännu fler elever ha tappat intresset för matematik. Alltfler elever kommer att misslyckas med att nå målen i matematik i skolår 5 och 9. Alltfler elever kommer att få IG i kärnämnet matematik i gymnasieskolans yrkesinriktade program. Fler elever på gymnasieskolans teoretiska program kommer att misslyckas med sina matematikstudier. Fler nybörjarstudenter kommer att ha alltför dåliga förkunskaper för att klara av introduktionskurserna till matematikintensiva universitets- och högskoleutbildningar Fler avhopp från matematikintensiva högskoleutbildningar. Det kommer att vara svårare att rekrytera till forskarutbildning i matematik och matematikintensiva områden. Fler vuxna kommer att undvika studier som kan leda till matematikintensiva yrken. Fler lärare som undervisar i matematik kommer att sakna relevanta kunskaper och verktyg för att motivera och stimulera elevers och studerandes matematiklärande Det blir svårare att rekrytera studerande till lärarutbildningar med matematikinnehåll. Snedrekryteringen till högre utbildning kommer att öka. Negativa attityder och föreställningar om matematik kommer att bli starkare i samhälle och media, vilket snabbt sprids till nya generationer av ungdomar. Sammantaget hävdar delegationen att det är mycket kostsamt att inte göra något. De samhällsekonomiska utgifterna för att försöka hantera ovanstående misslyckanden kommer att bli avsevärt större Med utgångspunkt från den helhetssyn som delegationen uppmuntrats till i regeringens uppdrag vill vi betona att detta inte bara är en statsfinansiell fråga utan en fråga för hela samhället. I detta avsnitt gör vi en kortfattad konsekvensanalys utifrån vissa väsentliga samhällsperspektiv formulerade i Kommittéförord- ningen (1998:1474). Förutom dessa har vi tillfogat ett socialt respektive ett internationellt perspektiv. Analysen utgår från Delegationens ställningstaganden, huvud- och delförslag samt konkretiseringar och exempel. Jämställdhet mellan kvinnor och män Vårt arbete har genomsyrats av ett jämställdhetstänkande, vilket uttrycks explicit i kapitlet Delegationens ställningstaganden. Vårt första huvudförslag handlar om olika sätt att öka intresset för matematik och matematikstudier, vilket i hög grad kan förbättra rekrytering och balans mellan kvinnor och män i matematik- intensiva utbildningar på olika nivåer. Forskning har visat att flickor och kvinnor får ett ökat intresse för matematik om ämnet sätts in i meningsfulla sociala och historiska sammanhang. Detta anknyter även till våra förslag om undervisningens utformning och innehållsfrågor i kursplaner, där vi betonar vikten av att mate- matiken framställs i tillämpningar och sammanhang. Våra förslag angående lärares löner, yrkesstolthet och trivsel samt rekrytering till lärarutbildningar kommer att skapa en bättre balans mellan könen på olika nivåer. Förslagen om kompetensgivande kurser och certifiering för lärarbehörighet kan leda till att fler män från näringslivssektorn kommer att söka sig till den allt mer kvinnodominerade utbildningssektorn. Sammantaget gör vi bedömningen att de föreslagna insatserna kommer att gynna jämställdheten mellan könen inom såväl förskola, skola och högskola, inklusive lärarutbildningen, och i samhället i stort. Även integrationstänkande och tillvaratagande av kulturell mångfald genomsyrar vårt arbete och uttrycks i Delegationens ställningstaganden. Våra förslag om satsning på föräldrar och media kan fånga vissa invandrarungdomar som saknar studietradition. Insatser som gynnar matematikundervisning på hemspråket stärker intresse och begreppsbildning, liksom spridning av goda exempel där det mångkulturella klassrummet mer ses som en tillgång än ett problem. Att ge perspektiv på matematiken som visar på dess mångkulturella historia och internationella karaktär kan stärka självkänsla och öka intresset för matematikstudier. Insatser för att öka rekryteringen av invandrare till lärarutbildningen ger barn och ungdomar goda förebilder. Sammantaget gör vi bedömningen att de föreslagna insatserna stärker samhällets integrationssträvanden och minskar etnisk obalans inom utbildningssektorn, både bland studerande och lärare, och i hela samhället. Vi vill även framhäva det oacceptabla i de stora sociala skillnader som råder vad gäller matematikkunnande redan i och som förstärks vid rekrytering till högre matematikintensiva studier. Våra ställningstaganden och flera förslag till insatser riktar sig direkt mot dessa missförhållanden. Sådana insatser är t.ex. bedöm- ningen att övergångsproblemen från grundskola till gymnasieskola i grunden är ett undervisningsproblem som man kan komma tillrätta med och särskilda mediainsatser som kan fånga upp ungdomar som kommer från hemmiljöer där studiemotivation saknas.