sou · GSB3103d6 · 2005-01-01 00:00:00 — Kommunen och har samma ansvar för att upprätta indivi- duella planer, men kommunen har tillika ett samordningsansvar. mall för individuell plan är bra att använda. Indivi- duell plan kanske borde byta namn till LSS – plan. En person kan ha en habiliteringsplan på habilitering och en i gruppboende, individplan på DC samt en individuell plan på kommunen med flera (SuL7) Personalen skall erbjuda den individuella planen i stället för att bru- karen skall begära den själv. Som brukare kanske man inte vet att man kan upprätta en sådan plan. Att alla som är delaktiga skall samordna att den individuella planen fungerar, kommer till handling och följs upp. 8.Ytterligare frågeställningar kring råd och stöd som ni vill ta upp och lämna kommentarer kring som stöd för utredningens fort- satta arbete. Totalt lämnades 75 kommentarer från arbetsgrupperna. Frågans allmänna karaktär gör det svårt att gruppera svaren. De glider ofta in i varandra och innehåller flera olika delar. Trots detta har en uppdelning gjorts utifrån begrepp som lagtillämpning, organisa- tion/ ansvar, innehåll och personkretstillhörighet. a) Motiv för olika lagtillämpning De flesta kommentarerna handlar om betydelsen av olika lagstift- ning och vilka praktiska konsekvenser detta medför. Några syn- punkter understryker att en översyn av råd och stöd bör ta utgångspunkt från de övergripande grunderna och motiven för hela LSS som de beskrivs i 5 §, 6 § och 7 §. LSS som en rättighets- lagstiftning är viktig för att säkra den enskildes tillgång till insatser. Finns en glidning mot HSL insatser som inte kan överklagas. Många grupper påtalar behovet av ett förtydligande/förstärkning bland annat för att motverka att råd och stöd urholkas. Viktigt uppmärksamma LSS §§ 5,6, och 7: Jämlikhet, full delaktighet, samarbete, självbestämmanderätt; Skall det finnas den personal som behövs.. (LL6) LSS är en mycket bra lag – det är bristen på kunskap och informa- tion som är det stora problemet. Moment 22 – bestämmelse, svårt att söka insatsen innan man känner till LSS och insatsen råd och stöd! Vem har tolkningsföreträde till frågor om råd och stöd? De som behö- ver insatserna. Människor är rättslösa om de inte får råd och stöd 9:1 som man själv söker och som man får överklaga. ges insatser på habilitering oftast utan LSS-beslut. I form av HSL-insatser som ges kan man inte överklaga och inte heller få riktlinjer för framtiden i form av exempel- vis regeringsrättsdomar. Förtydligande lagen LSS 9§1: Rätt till habiliterings- och rehabili- teringsinsatser samt rådgivning och personligt stöd i den mån insatsen inte tillgodoses på annat sätt, det vill säga genom HSL. Behandling skall ingå i Råd och stöd: Behandlingen tillbaka i råd och stöd som det var tidigare – innan regeringsrättsdomen kom som sade att all behandling är sjukvård. Råd och stöd som en separat insats enligt LSS behövs för att till- godose de funktionshindrades individuella och speciella behov. få insatser enligt råd och stöd förutsätts att individen har tillhörighet till någon av LSS:s personkretsar. Skall råd och stöd finnas kvar? Ja, om insatsen preciseras, inte annars. Ja, för att det behövs en gräddfil för de svårast funktions- hindrade. Klargörande om prioriteringsordning – HSL – insatser? LSS – insat- ser? Information måste ges om råd och stöd – mycket bristfällig för när- varande. Tillsynen måste skärpas från tillsynsmyndigheter !! Skall råd och stöd täcka upp för bristande HSL insatser?? (LL8) Finns fortfarande stora brister i kunskapen kring LSS och vad en Ekonomiska ramar begränsar insatserna och då är det viktigt att LSS finns som en rättighetslag. Vi ger fler personer råd och stöd enligt LSS än när lagen kom, men fattar inte LSS- beslut. Särskilj lagstiftningarna HSL och LSS samt deras verk- ställighet från varandra. b) Ansvarfördelning mellan organisationer och huvudmän Många kommentarer handlar om olika förutsättningar utifrån organisations- och kulturskillnader. Problem kring ansvarsfördel- ningen mellan olika huvudmän och över organisationsgränser lyfts fram. Kulturkrockarna mellan olika ursprung. Kompetensen för detta skall finnas inom råd och stöd. Ekonomisk fråga mellan kommun och region där brukarna kommer i kläm. I princip omöjligt för HSL – personal att bära ansvar för LSS. Problemen med det delade huvudmannaskapet. Övriga sjukvården behöver utveckla råd- och stödverksamhet och ett helhetsperspektiv. Lång tid från ansökan, utredning, beslut till insats. SoL: ansökan muntlig eller skriftlig – sociala myndigheters skyldighet ta upp som ansökan. LSS: skriftlig ansökan – kräver mer precis ansökan för att utredningen inte skall pågå för . LSS är ingen sjukvård – det har blivit det, som det ser ut . (GL6) Vi återkommer i gruppen till att R&S skall vara en fristående c) Innehållet i insatsen – behovet av samordning. Här finns flera kommentarer som innehåller konkreta förslag till förändringar. Flera synpunkter understryker behovet av bättre samordning via individuell plan och personligt ombud. Byt namn på råd och stöd – det är förvillande. Exempelvis expertgrupp i stället eller specialistgrupp. Viktigt att kunna ge insatser enligt helhetsprincipen och då innebär det både behandling och råd och stöd. Insatser som handledning. Att ge råd och stöd kräver särskild kunskap och kompetens av dem som skall tillhandhålla det! Annars hjälper det inte. Att ge råd är inte så inne , men vi uppfattar att det är en viktig uppgift. Kontaktperson, personligt ombud – begreppen behöver redas ut. Bättre samordning vid utformning av individuella planer över huvudmannaskapsgränsen. Brukaren skall inte ha ansvar för eller vara skyldig att kunna alla lagar, regler, organisationssystem etc. Absolut nödvändigt med en kontakt som håller ihop helheten och ger stöd att komma fram och få tillgång till det stöd man har behov av. En Lots – funktion som kan överbrygga och vara samordnare mellan insatser från olika utförare som HSL, SoL och LSS samt övriga parter som finns runt omkring den funktionshindrade skulle mycket väl kunna utvecklas som en råd – och stödinsats. Frågan om personkretstillhörighet ingår inte i utredningens direk- tiv, men en del av kommentarerna har ett indirekt samband med råd och stöd. Personer med förvärvad hjärnskada har svårt att få LSS-insatser/ råd&stöd. Stora oklarheter kring personkrets 2-begreppet. Bristande resurser enligt HSL. Personkrets 2-definitionen otydlig. Statsmakterna måste kräva mer detaljerade redovisningar av riktade statsbidrag samt kräva en redovisning av fördelningen mellan akuta/ medicinska resurser och habiliterande/rehabiliterande insatser. Inrätta personkrets 4. Psykiskt funktionshindrade och utvecklings- störda med psykiskt funktionshinder. Många hamnar utanför fastän de har stora behov och deras funktionshinder ger stora konsekvenser i vardagen, exempelvis lätta hjärnskador/DAMP/ADHD. De viktigaste sakerna att ta fasta på i utredningens fortsatta arbete. De fyra dialogkonferenserna utvärderades och en sammanställning av deltagarnas bedömningar återfinns sist i denna sammanfattning. Utvärderingsblanketten hade en öppen frågeställning där deltagar- na kunde skriva ner de viktigaste sakerna utredningen hade att arbeta med. Dessa synpunkter redovisas separat från varje konferens Vid konferensen i medverkade totalt 79 personer. Av dessa lämnade 52 en skriftlig utvärdering. Andelen brukare var . Huvuddelen av de anställda kom från regionen, medan kom från kommuner. Utvärderingen gav konferensen helhetsbetyget 3.9 på en femgradig skala medan arbetsmetoden med dialoggrupper fick 4.1. 1 Organisation och huvudmannaskap 43 synpunkter. Mer än hälften pekar på problem i ansvarfördelningen mellan olika huvudmän kring råd och stöd. En handfull lyfter också fram problem i ansvarsfördelningen kring habilitering och rehabilitering mellan region och kommun. Ett tiotal synpunkter handlar om organiserandet av råd och stöd; samordning, samlad kompetens, samlat ansvar. 2.Råd och stöd och förhållandet HSL/ LSS33 synpunkter. En absolut majoritet av synpunkterna handlar om tydliggörande. Av dessa tar ett tiotal upp kravet på tydligare gränsdragning mot habilitering och rehabilitering. Några slår fast att behovet av insatsen finns. Andra lyfter fram kravet på förstärkning av insatsen – om den skall finnas kvar. 3.Information, utbildning och brukarperspektiv – 18 synpunkter. Nästan alla synpunkter handlar om att informationen kring LSS måste förbättras och ges utifrån ett tydligt brukarperspektiv. Det gäller förenkling, tillgänglighet och behov av uppsökande verksam- Några synpunkter lyfter fram ett behov av kunskapsutveckling för professionen. 4.Rättighetslagstiftning – skyldighetslagstiftning13 synpunkter. Här finns en brokig samling av synpunkter. Svårt att hitta några gemensamma grupperingar. Ett antal synpunkter understryker vikten av en rättighetslagstiftning för att tillgodose och säkra bru- karnas behov. Någon understryker att LSS-lagen tillkommit med bred politisk förankring just för att skydda målgruppen. Några vill slå fast att HSL är den viktiga arenan för basinsatser. I medverkade totalt 49 personer. Av dessa lämnade 35 en skriftlig utvärdering. Andelen brukare var vid denna konferens stor, . Fördelningen mellan personalgrupperna var från och från kommuner. Utvärderingen gav konferensen betyg 4.3 på en femgradig skala vad avsåg helhets- intryck och 4.1 när det gällde arbetsmetoden med dialoggrupper. 1.Råd och stöd och förhållandet HSL/ LSS 21 synpunkter. Frågan om ett förtydligande om innehållet tas upp i huvuddelen av synpunkterna. Definitioner och gränsdragning mellan begreppen behandling och råd och stöd. I sju kommentarer föreslås någon form av återgång till ett för- stärkt innehåll i råd och stöd, ofta inklusive behandling. I två kommentarer föreslås motsatsen – att insatsen kan ske via behandling i HSL. Andra föreslår en mellanform där kraven på god habilitering kan säkras. 2.Organisation och huvudmannaskap – 14 synpunkter. Tre kommentarer handlar om att skapa enhetlighet kring insatsen råd och stöd över landet. Några lyfter fram behovet av samarbete över huvudmannaskapsgränser och förenkling kring resursinsatser. I någon föreslås ett kommunalt huvudmannaskap medan det i en en annan påtalas att många kommuner är för små att klara specialistkunnandet. I tre kommentarer föreslås att kunskapscentra upprättas. – 12 synpunkter. I nästan alla kommentarer föreslås någon form av förstärkt lag- skydd – rättigheter – för brukarna. LSS föredras framför HSL. I vissa fall trycker man på förbättrade sanktionsmöjligheter. Endast i en kommentar föreslås en övergång till skyldighetslag. 4.Information och utbildning 11 synpunkter. Huvuddelen av synpunkterna pekar på behovet av en förbättrad information. Några kommentarer lyfter fram brukarperspektivet kring information och tillgänglighet. Utbildning och kompetensutveckling hos personalen kommen- teras av tre. Någon efterlyser utveckling/ visioner och experiment inom LSS. 5.Individuell plan – 9 synpunkter. I de flesta kommentarerna understryks vikten av att utveckla begreppet individuell plan. Tre vill ge kommunerna ett tydligare ansvar kring utformandet av individuell plan – i något fall föreslås en lagstadgad skyldighet. Vid konferensen i medverkade totalt 51 personer. Av dessa lämnade 43 en skriftlig utvärdering. Utmärkande för konfe- rensen i var det stora antalet deltagare som var anställda inom kommun, . En förklaring är att många deltagare kom från , där kommunerna har ansvar för insatsen råd och stöd. Anmärkningsvärt är också att andelen brukarrepresentanter var låg – den lägsta av de fyra regionala konferenserna. Utvärde- ringen gav konferensen helhetsbetyget 4.3 på en femgradig skala medan arbetsmetoden med dialoggrupper fick 4.6. 1.Råd och stöd och förhållandet HSL/ LSS33 synpunkter. Ett femtontal synpunkter pekar allmänt på behovet av tydlig- görande och konkretisering av innehållet i råd och stöd. Flera påtalar behovet av en tydligare gränsdragning mot HSL. Några menar att man bör ta bort insatsen om den inte kan tydliggöras och/eller tillföras behandlingsinsatser. 2.Organisation och huvudmannaskap – 23 synpunkter. Här handlar synpunkterna både om problem kring ansvargränser mellan huvudmän och resursbrist och problem kring samordning av olika organisationer. I flera kommentarer påtalas att det finns principiella och kulturella skillnader i synsätt. 3.Brukarperspektiv 9 synpunkter. Flera av synpunkterna handlar om att sätta brukaren – den enskilda människan i centrum. Det är viktigt att skapa inflytande och säkra rätten att komma med förslag – även för anhöriga. Individuell plan lyfts fram som ett instrument för brukarinflytande. 4.Rättighetslagstiftning – skyldighetslagstiftning4 synpunkter. Några synpunkter pekar på behovet av ökat rättstöd för brukaren. 5.Övriga – osorterade – 9 synpunkter. Frågan om olikheter i bedömning – bl. a. utifrån bostadsort tas upp i några av kommentarerna. Precisering av behovsgrupperna tas också upp – även ett förslag till omprövning av åldersgränsen. I medverkade 75 personer. Av dessa lämnade 72 en skriftlig utvärdering. Andelen brukare var . Huvuddelen av de anställda kom från landsting, medan kom från kommuner. Två politiker medverkade. Utvärderingen gav konferensen helhetsbetyget 4.3 på en fem- gradig skala medan arbetsmetoden med dialoggrupper fick 4.4. 1.Råd och stöd och förhållandet HSL/ LSS – 70 synpunkter. Innehållet i insatsen och avgränsningen mellan HSL och LSS är den klart mest intressanta frågan för . Tydlig- görande och klarläggande behövs. Några föreslår namnbyte. Många är angelägna om att insatsen skall finnas kvar. 2.Brukarperspektiv, information och individuell plan24 synpunkter. I många kommentarer understryks vikten av att brukarna ges inflytande kring insatserna. Råd och stöd är en viktig funktion i denna process och bör utvecklas. Individuell plan bör utvecklas och spridas. 3.Organisation och huvudmannaskap 21 synpunkter. Här lämnas en rad konkreta exempel på hur en organisation bör se ut. De flesta tycks förorda en fristående råd- och stödfunktion inom landstingen. Några påtalar att brister inom habilitering leder till krav på behandling inom råd och stöd. 4.Rättighetslagstiftning – skyldighetslagstiftning11 synpunkter. Majoriteten av synpunkterna handlar om att man via rättighetslag- stiftning skall tillförsäkra brukarna att de får sina behov tillgodo- sedda. Någon föreslår en utveckling av prioriteringsordningen. 5.Övriga – osorterade 24 synpunkter. Förhållandevis många synpunkter handlar om ekonomi – använd- ning av statsbidrag och resurser i allmänhet. Flera synpunkter handlar om att lyfta fram det goda exemplet – gärna från Norr- land. Några vill ha en återkoppling från utredningen till fältet. Sammanställning av bedömningarna vid respektive dialogkonferens Betygsskala: 5 Mycket bra, 4 Ganska bra, 3 Varken bra eller dålig, 2 Ganska dålig, 1 Mycket dålig Regional konferens om LSS, Not: Sex personer som inte angett grupptillhörighet redovisas inte särskilt i tabellen. Regional konferens om LSS, Not: Två personer som inte angett grupptillhörighet redovisas inte särskilt i tabellen. Regional konferens om LSS, Not: Tre personer som inte angett grupptillhörighet redovisas inte särskilt i tabellen. Regional konferens om LSS, Not: Två personer som inte angett grupptillhörighet redovisas inte särskilt i tabellen.