sou · GSB335d2 · 2005-01-01 00:00:00 — För flickor i försöket försämrades först resultaten för att sedan förbättras. handlar det dock om en försämring jämfört med /00. För övriga skolor har andelen elever som inte klarar målen ökat för samtliga elev- grupper, även mellan 2001/02 och 2002/03. ma är att andelen elever som inte klarat målen i försöksskolorna har minskat medan den har ökat i övriga skolor. Tabell 7.2 Andel elever som inte uppnått målen i samtliga ämnen av de elever som avslutat år 9 – elever med ut- Även för avgångselever som saknar betyg i ett eller flera ämnen är skillnaderna större mellan kommungrupperna än mellan skolor i timplaneförsöket och övriga skolor. Resultat för olika ämnen och ämnesgrupper /00, dvs. innan försöket startade, var andelen elever som inte nådde målen i engelska, matematik och svenska högre i för- söksskolorna än i övriga skolor. /03 var andelen i stället högre eller lika hög för elever i de skolor som inte ingår i försöket. Detta till följd av att andelen elever i försöksskolorna som nått målen i dessa ämnen har ökat med mellan 0,5 och 1,2 procent- enheter mellan läsåren 1999/00 och 2002/03 (se tabell 7.3). Bortsett från en svag försämring på för engelska mellan läsåren 1999/00 och 2000/01 handlar det om en successiv förbätt- ring som stärkts mot slutet av perioden. För övriga skolor är bilden inte lika tydlig. För engelska kan iakttas en svag försämring . För matematik och svenska kan iakttas en svag förbättring . Tabell 7.3 Andel elever som inte har uppnått målen i behörig- hetsgivande ämnen, av de elever som avslutat år 9 nått målen i . . . Elever som saknar betyg i alla ämnen ingår inte (cirka 1 500 elever). Andelen som nått målen i svenska som andra språk har minskat , för försöksskolorna och 1,6 för övriga skolor. För försöksskolorna har det dock skett en successiv och påtaglig förbättring på /01. Detta efter en försämring med året innan. Övriga skolor uppvisar inte någon motsvarande utveck- ling. Andelen elever som inte uppnått målen i något eller några av de övriga teoretiska ämnena eller ämnesgrupperna, som moderna språk, modersmål, naturorienterade ämnen (biologi, fysik, kemi), sam- hällsorienterade ämnen (geografi, historia, religion, samhällskun- skap), teckenspråk och teknik är i stort sett oförändrad för för- söksskolorna mellan /00 och 2002/03 (se tabell 7.4). Initialt försämrades resultaten för denna grupp ämnen för att sedan successivt förbättras. För övriga skolor har andelen som inte upp- nått målen i dessa ämnen ökat , en ökning som inträffade mellan /00 och 2000/01. Inledningsvis hade försöksskolorna således en högre andel elever som inte klarade målen i dessa ämnen. Vid utgången av 2002/03 var förhållandet det omvända. Tabell 7.4 Andel elever som inte har uppnått målen i minst ett av ämnena i ämnesgrupperna praktiskt/estetiska ämnen och övriga teoretiska ämnen av de elever som avslutat år 9 Elever som ej nått Anm. Praktisk/estetiska avser ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, musik, idrott och hälsa och slöjd. Övriga teoretiska avser ämnena moderna språk, modersmål, naturorienterade ämnen (biologi, fysik, kemi), samhällsorienterade ämnen (geografi, historia, religi- on, samhällskunskap), teckenspråk och teknik. Elever som saknar betyg i alla ämnen ingår inte (cirka 1 500 elever). För bild, hem- och konsumentkunskap, musik, idrott och hälsa och slöjd (de praktiskt/estetiska ämnena) har /00 till 2002/03 andelen elever som inte uppnått målen i något eller några av ämnena minskat för försöksskolorna medan den har ökat för övriga skolor. Försöksskolorna, som i utgångsläget hade en högre andel elever som inte nådde målen i dessa ämnen än övriga skolor, har en i motsvarande grad lägre andel. För både försöks- skolorna och övriga skolor skedde en ökning av andelen , dvs. mellan /00 och 2000/01. För att en elev ska vara behörig att söka till gymnasieskolans natio- nella och specialutformade program krävs lägst betyget G (God- känd) i ämnena svenska/svenska som andra språk, engelska och matematik. Andelen behöriga elever i som helhet minskade från 1997/2000/01. har situationen förbättrats så att andelen var /03, en ökning som pojkarna står för. Timplaneförsökets skolor hade i utgångsläget /00 en högre andel elever som inte var behöriga till gymnasieskolan jäm- fört med övriga skolor (se tabell 7.5), för samtliga elever 11,7 pro- cent jämfört med 10,4. Situationen gällde för både pojkar och flickor samt för elever med utländsk respektive svensk bakgrund. /00 och 2002/03 har andelen icke behöriga elever minskat i försöksskolorna medan den inte förändrats för övriga skolor. Andelen elever som inte är behöriga var således i stort sett densamma för skolor i och utanför försöket vid utgången av /03. Tabell 7.5 Andel elever som inte var behöriga till gymnasie- skolans nationella program av de elever som avslutat år 9 – elever med ut- För försöksskolorna har andelen som inte var behöriga till gymna- sieskolan minskat för alla elevgrupper utom för flickor. Dessa uppvisar en svag försämring, dock från ett bättre ut- gångsläge än pojkarnas. Kraftigast förbättring uppvisar gruppen elever med utländsk bakgrund och pojkar med 2,5. För övriga skolor kan iakttas en förbättring för pojkar samt en försämring för flickor respektive elever med utländsk bak- grund. För elever med svensk bakgrund var andelen oförändrad. Andelen elever som är obehöriga till gymnasieskolan varierar mer mellan kommungrupperna än mellan timplaneförsökets skolor och övriga skolor. Elmeroth m.fl. undersöker i sin studie bl.a. om förutsättningarna för att nå målen har förändrats . I projektets första rapport1 uppger försöksskolornas lärare att försöksverksam- heten utan timplan har underlättat arbetet med måluppfyllelsen. Lärarna på såväl försöks- som jämförelseskolorna skattar att den egna elevgruppen har nått en högre grad av måluppfyllelse än vad som är vanligt för den aktuella åldersgruppen. Försöksskolornas lärare gör en något mer positiv skattning än lärarna i övriga skolor. I både försöks- och referensskolorna anser dock språklärarna att eleverna inte kommit lika nära målet som elever i jämförbara grup- per brukar ha gjort. Utvärderarna har studerat de nationella målen att sträva mot för normer och värden, kunskaper respektive ansvar och inflytande. Beträffande elevernas resultat i normer och värden ser inte lärarna någon klar skillnad jämfört med vad som är vanligt för den aktuella åldersgruppen. Det råder inte heller några stora skillnader mellan skolorna i försöket och referensskolorna, även om lärarna vid för- söksskolorna är något mer positiva. Olika lärargrupper vid försöks- skolorna gör dock skilda bedömningar. Lärarna i skolans är mer positiva till elevernas resultat när det gäller normer och värden än lärare i . Lärarna i svenska och so tycker att eleverna har nått högre grad av måluppfyllelse för normer och värden än vanligt medan lärarna i språk anser att eleverna snarare ligger efter. När det gäller kunskapsmålen skiljer sig lärarnas syn på resultaten mellan skolorna i försöket och jämförelseskolorna endast för sko- lans senare år och gäller främst fyra av målen. Lärarna på försöks- skolorna har en mer positiv uppfattning av elevernas resultat när det gäller förmågan att ta hänsyn och visa respekt i samspel med andra samt förmågan att självständigt formulera ståndpunkter grundade på såväl kunskaper som förnuftsmässiga och etiska över- väganden. Lärarna på jämförelseskolorna är mer positiva till elever- nas måluppfyllelse vad gäller om eleverna inhämtar tillräckliga kun- skaper och erfarenheter för att kunna träffa väl underbyggda val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning samt om eleverna lär sig kommunicera på främmande språk. Även när det gäller kunskaps- målen anser språklärarna generellt att eleverna inte har kommit lika nära målen som elever i samma åldersgrupp brukar ha gjort. 1 E. Elmeroth m.fl., Tid för fostran, 2003. För ansvars- och inflytandemålen bedömer lärarna i undersök- ningen måluppfyllelsen genomgående som något bättre än den brukar vara för elever i samma åldersgrupp. För två av målen är för- söksskolornas lärare mer positiva än jämförelseskolornas. Det gäller förmågan att ta ett personligt ansvar för sina studier och sin arbets- miljö samt att utöva inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan. För ansvars- och inflytandemålen, liksom för övriga studerade mål att sträva mot, har lärarna som undervisar i skolans en mer positiv inställning till elevernas måluppfyllelse. Elmeroth m.fl har vidare jämfört preliminära resultat för ett urval elever 9 mellan skolor som deltar i försöket och skolor som inte deltar med utgångspunkt i data från den nationella utvärderingen NU03.2 Dessa data som ingår i kommande avrappor- tering av NU03 har verket ännu inte färdiganalyserat eller tagit ställning till. Elmeroth m.fl. har inte heller redovisat uppgifter om elevernas kunskapsnivå eller hur den har utvecklats jämfört med tidigare nationella utvärderingar. Uppgifterna avser i stället relativa jämförelser mellan ett urval elever 9 i skolor som ingår i för- söket och i skolor som inte ingår, och bör närmast ses som indika- torer på skillnader i resultat mellan försöksskolorna och övriga skolor. NU-proven är rättade av forskare och antas därför kunna ge objektiva mått på elevernas kunskaper. Underlaget från NU03 är därför en viktig kvalitetssäkring av ovan redovisade betygsdata. Skillnader i betyg kan avspegla skillnader i kunskaper, men kan också vara en följd av att lärare gör olika bedömning av vad som krävs för olika betyg. Provresultaten för ämnena svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik är baserade på hela urvalet i NU03 medan jämförelserna för övriga ämnen baseras på ett mindre antal elever, vilket gör dem mindre säkra och oftast inte statistiskt säkerställda. Detta gäller för no- och so-ämnena. Försöksskolornas elever har bättre resultat på samtliga delprov i det nationella ämnesprovet i engelska. Dessa prov mäter muntliga, receptiva och skriftliga färdigheter. Jämförelser mellan olika elev- grupper visar att pojkar, elever med annat förstaspråk än svenska och elever vars föräldrar har högst gymnasieutbildning har bättre resultat i försöksskolorna än i övriga skolor. 2 E. Elmeroth m.fl., Förhandsdata från kommande , PM 2004. har bedömts med avseende på hörförståelse och läsförståelse. Dessa bedömningar visar inga skillnader mellan skolor i försöket och övriga skolor. Försöksskolornas elever har bättre resultat än eleverna i övriga skolor på tre av de fyra matematikproven. Skillnaderna mellan resul- taten för elever i försöksskolorna och elever i övriga skolor är störst för pojkar, elever med annat förstaspråk än svenska och elever vars föräldrar har högst gymnasieutbildning. Försöksskolornas elever har sämre resultat än eleverna i övriga skolor på ett av läsproven i svenska. Ytterligare två läsprov visar samma tendens, dock utan att vara statistiskt säkerställd. På det läsprov som är en del av det nationella ämnesprovet har pojkarna i försöksskolorna bättre resultat än pojkarna i övriga skolor medan det omvända gäller för flickorna. Resultaten för elever med annat första- språk än svenska visar inga skillnader mellan skolor i försöket och övriga skolor. Även för elever vars föräldrar har högst gymnasie- utbildning är resultaten gynnsamma för elever i försöket. Resultaten från NU-proven no-ämnena och so-ämnena är som sagt baserade på ett mindre urval elever än för svenska, engelska och matematik. De tendenser som framgår för no-ämnena skiljer sig för de olika ämnena och ger därför ingen klar bild. De jäm- förelser som kan göras med utgångspunkt i proven i so-ämnena visar inga skillnader mellan elevgrupperna i försöksskolorna och övriga skolor. Elmeroth m.fl. konstaterar att skillnaden mellan elevernas kun- skaper i skolor som deltar i försöket och skolor som inte deltar är mycket små och drar slutsatsen att försöket inte har påverkat ele- vernas kunskaper i negativ riktning. En försiktig tolkning är i stället att försöket har varit gynnsamt för kunskaperna i engelska och matematik och då särskilt för pojkar, för elever med annat modersmål än svenska och elever med föräldrar som har högst gymnasieutbildning samt att det varit mindre gynnsamt då det gäller läsfärdighet. Emellertid tycks elevgrupper som i utvärderingar oftast anses vara svaga i läsförståelse (pojkar och elever med föräldrar med högst gymnasieutbildning) ha gynnats av försöket även i detta avseende. För vissa ämnen jämför Elmeroth m.fl. provresultaten med betygs- sättningen på skolorna. Dessa jämförelser stödjer inte hypotesen att elever i försöksskolorna skulle ges bättre betyg än de faktiskt är värda. och studie bygger på att det finns en forskning som hävdar att personalens skattning av sin kollektiva effektivitet är ett väl så bra mått på den verkliga effektiviteten som externa bedömares skattning. och har bl.a. genomfört en undersökning med lärare i försöket3, som skall följas upp med en senare enkät. Resultatet ger så här långt vid handen att lärare vid de utvalda försöksskolorna har en något högre effektivitetsupplevelse än lärarna i referensskolorna när det gäller områden som formu- lering, information/kommunikation och dokumentation som gäller målen och elevernas resultat. För ett annat försöksnära område är skillnaderna större till försöksskolornas fördel, nämligen stöd till elevernas självreglerade arbete. För utvecklingsarbete och problem- hantering upplever lärarna i försöksskolorna en viss skillnad i effek- tivitet till försöksskolornas fördel. När det gäller hur väl man använder resurserna i arbetet och för lärarnas individuella professio- nella självkänsla finns inga skillnader mellan lärarnas uppfattning i försöksskolorna respektive i jämförelseskolorna. Att försöksskolornas personal upplever sig som något mer effek- tiv på försöksnära områden är enligt och inte så förvånande med tanke på att skolorna valts ut efter sin av rekto- rerna skattade ambitionsnivå på detta område. Det är intressant att lärarna på försöksskolorna som grupp inte känner sig mer produk- tiva och inte individuellt mer kapabla i yrkesarbetet än lärarna på de skolor som inte deltar i försöket. (Det bör observeras att enkäten riktats till 101 försöksskolor och 19 jämförelseskolor.) Det talar enligt och för att de resultat som nås på försöks- skolorna inte är ouppnåeliga för andra skolor. Enligt och analys finns ett tydligt samband mellan ambitionsnivån enligt rektorernas skattning och lärarnas skattning av sin kollektiva effektivitet. och har också genomfört en elevenkät4 på 13 skolor med högre ambitionsnivå enligt rektorernas bedömning, med avseende på skol- och kompetensutveckling, styrning av arbetet mot läroplanens mål samt pågående förändring av arbetssätt och innehåll i relation till försöket. Skolorna har valts så att de repre- senterar olika sociala miljöer. Resultaten jämförs med en undersök- ning i regi5. och R. , Lärares professionella självtillit och skolans effektivitet i mål- och tidsstyrning. och R. , Att styra sitt arbete, 2003. 5Självkänslan i skolans vardag. Nationella kvalitetsgranskningar 2001–2002. Preliminära resultat visar att eleverna i de utvalda försöksskolor- na har bättre tilltro till den egna förmågan än elever i allmänhet. De upplever i något högre grad att de har framgång i skolan och de tycker att skolan är en positiv miljö att vistas i. De är inte heller mer beroende av sin hembakgrund för sin kapacitetsupplevelse än elever i allmänhet. Att försöksskolorna sannolikt har mer mål- och resultatstyrt arbete än andra skolor har således inte ökat betydelsen av social bakgrund. Det finns annars, enligt och , farhågor för att en sådan styrning av skolarbetet gynnar elever med socialt gynnsammare hembakgrund. Betygsstatistiken visar på en positiv trend som bekräftar vad vissa skolor uppgivit i sina redovisningar. Det genomsnittliga merit- värdet har exempelvis ökat mer i försöksskolorna än för övriga skolor under försökets första . Det har resulterat i att försöks- skolorna, från att i utgångsläget ha haft ett sämre genomsnittligt meritvärde än övriga skolor, hade ett bättre meritvärde än övriga skolor . Meritvärdet har ökat för samtliga elevgrupper, både i försöksskolorna och i övriga skolor. Dock har utvecklingen i försöket varit särskilt gynnsam för pojkar och i ännu högre ut- sträckning för elever med utländsk bakgrund. Andelen elever i försöksskolorna med fullständigt betyg minska- de initialt för att sedan successivt öka. Utvecklingen i försöks- skolorna är även i detta avseende särskilt gynnsam för pojkar och i ännu högre utsträckning för elever med utländsk bakgrund. För övriga skolor har andelen elever med fullständiga betyg minskat och är nu lägre än i försöksskolorna. Minskningen gäller för alla elev- grupper, dock särskilt elever med utländsk bakgrund. Andelen elever behöriga till gymnasieskolans nationella program har ökat i försöksskolorna, medan den är oförändrad för övriga skolor. I försöksskolorna har utvecklingen varit särskilt gynnsam för pojkar och i ännu högre utsträckning för elever med utländsk bakgrund. Den positiva utvecklingen i försöket gäller för ämnena svenska, svenska som andra språk, engelska och matematik samt för grup- pen praktiskt/estetiska ämnen6 respektive gruppen övriga teoretis- 6 Bild, hem- och konsumentkunskap, musik, idrott och hälsa samt slöjd. Resultaten för de grundskolor som inte ingår i försöket har förbättrats något i matematik och svenska, men försämrats i engelska och i svenska som andra språk samt för gruppen prak- tiskt/estetiska ämnen och gruppen övriga teoretiska ämnen. För samtliga ämnen utom svenska, liksom för båda ämnesgrupperna, var andelen elever som uppnått målen högre i försöksskolorna än i övriga skolor . I svenska var nivån densamma. I utgångs- läget var förhållandet det motsatta för flertalet av dessa observa- tioner. Betygsstatistiken indikerar att arbetet i försökets skolor inte endast inriktats på att öka måluppfyllelsen i några avgörande ämnen – svenska, svenska som andra språk, engelska och mate- matik – utan att skolornas insatser har haft den bredd som krävs för att förbättra måluppfyllelsen i många olika ämnen och ämnes- grupper. De oberoende jämförelser som gjorts av resultaten på kunskaps- proven i nationella utvärdering av (NU03) visar att skillnaderna i kunskaper mellan elever i skolor som deltar i försöket och skolor som inte deltar är små. Försöksskolorna upp- visar bättre resultat i engelska och matematik, men sämre resultat i svenska. Resultaten pekar även här på att vissa elevgrupper tycks gynnas av försöket. Det gäller pojkar, elever vars föräldrar har högst gymnasieutbildning och elever med annat förstaspråk än svenska. Vid den sammantagna analysen är det viktigt att skilja på läget och en trend. Betygsstatistiken visar i första hand utvecklingen , men möjliggör också jämförelser vid mät- tidpunkterna. Resultaten på kunskapsproven inom ramen för NU03 är en jämförelse , som kompletterats med upp- gifter om betygssättningen i de aktuella skolorna. Enligt betygsstatistiken var andelen elever som upp- nått målen (minst betyget Godkänd) högre i försöksskolorna än övriga skolor för alla ämnen eller ämnesgrupper som ingår i stati- stiken ovan utom svenska där nivån var densamma. Det samman- tagna meritvärdet är också högre i försöksskolorna. Provresultaten från NU03 mäter inte utvecklingen och resultat finns inte för samtliga ämnen, vilket omöjliggör direkta jämförelser med betygs- statistiken. Även NU03 pekar dock på bättre resultat i försöks- 7 Moderna språk, modersmål, naturorienterade ämnen (biologi, fysik, kemi), samhällsorien- terade ämnen (geografi, historia, religion, samhällskunskap), teckenspråk och teknik. skolorna för engelska och matematik, men inte för svenska annat än för pojkar och elever vars föräldrar som har högst gymnasie- utbildning. För de olika no-ämnena varierar provresultaten. Det kan dock inte stämmas av mot betygsresultaten som endast redo- visas för gruppen övriga teoretiska ämnen. Sammantaget finns ingen motsägelse mellan betygsstatistiken och provresultaten i NU03 som också är . Att betygssättningen, enligt jämförelsen mellan provresultat och betygssättning i NU03-skolorna, inte överensstämmer sämre i försöksskolorna än i övriga skolor gör också att det finns skäl att sätta tilltro till den trend som betygsstatistiken uppvisar. 8 Bör timplanen avskaffas? Frågan om timplanens roll i en mål- och resultatstyrd skola har be- handlats av flera utredningar och varit föremål för riksdagsbehandling vid två tillfällen.1 Enigheten har varit stor om att det är ologiskt med en nationell timplan i ett mål- och resultat- styrt system, att timplanen kan leda till ett stelt schematänkande samt att den kan utgöra ett hinder för önskad skolutveckling. Vidare har timplanens styrande effekt på organisationen av undervisningen och dispositionen av lärarresurserna ifrågasatts. har den nationellt fastställda timplanen setts som ett verktyg för att värna likvärdighet och kvalitet. Oro har bl.a. gällt effekterna för olika ämnen i skolan samt att målen i kursplanerna skulle behöva göras mer detaljerade om timplanen tas bort. Funge- rande utvärderings- och kvalitetssäkringssystem har lyfts fram som en nödvändig förutsättning för att kunna ta bort timplanen. Det är mot denna bakgrund som försöksverksamheten med ut- bildning utan timplan i och Timplanedelegationens uppdrag skall ses. Enligt direktiven skall Timplanedelegationen pröva om och i så fall hur timplanen kan eller bör tas bort samt därvid bl.a. undersöka måluppfyllelsen för olika elevgrupper, skolornas uppföljning, utvärdering och egentillsyn samt pröva om det krävs justeringar i de nationella styrdokumenten om timplanen tas bort. Om det vid finns tillräckligt underlag skall delegationen ge regeringen sin rekommendation redan i delbetänkandet. I annat fall skall ställningstagandet vänta till slutbetänkandet. Analysen i detta betänkande bygger på omfattande forskning och utvärdering av skolutvecklingen. Delegationen har gjort ett ovanligt djupgående nedslag i dagens svenska grundskola och stu- derat hur man organiserar undervisningen. nationella utvärdering av (NU03) kommer senare i vår att ytter- 1SOU 1197:121, Prop. 1997/98:94, bet. 1997/98:UbU18. Ds 1999:1, prop. 1998/99:110, bet. 1999/2000:UbU5. Bör timplanen avskaffas? ligare komplettera bilden av innehåll, arbetssätt och resultat. Precis som skolmyndigheterna har delegationen iakttagit verk- samheten, men enligt mål- och resultatstyrningens principer av- hållit sig från att ge direktiv om arbetssätt, stoffurval och arbets- former. För att kunna ta ställning till om timplanen kan och bör avskaffas måste dock delegationen göra bedömningar även av arbets- sätt och andra aspekter av det pedagogiska arbetet i skolorna. 8.1Timplanen både kan och bör avskaffas Delegationens grundläggande uppfattning är att timplanen passar dåligt i en mål- och resultatstyrd skola. Timplanen saknar numera den betydelse den en gång haft för styrningen av skolan och be- traktas inte längre som ett särskilt betydelsefullt styrdokument av de verksamma i skolan. Det finns därför en uppenbar risk att tim- planen successivt och i allt högre grad kommer att förlora legiti- mitet om den behålls. Timplanen både kan och bör avskaffas. Delegationen anser emel- lertid att försöksverksamheten bör löpa ut innan en rekommendation om att avskaffa timplanen lämnas till reger- ingen. Delegationen bedömer att de forsknings- och utvärderings- rapporter samt andra uppföljningsdata som skall redovisas och kommer att ytterligare fördjupa och tydliggöra bilden av försöket. Den uppföljning och utvärdering som genomförts av försö- ket pekar på att både lärare och skolledare samt elever och föräldrar i huvudsak är positiva till de arbetssätt som utvecklas i försöket.