sou · GSB327 · 2005-01-01 00:00:00 — En anställning som doktorand skall gälla tills vidare, dock längst till en viss tidpunkt och aldrig än efter avlagd Anställning som doktorand ges särskilda skäl får dock anställ- ningen vara kortare eller längre En person får vara anställd som doktorand under samman- har avlagts får högskolan besluta att en anställning som doktorand lagda anställningstiden får dock inte skall förnyas bara om dok- inte vara längre än vad som toranden själv begär det, eller om doktorandens rätt till handled- ning och andra resurser har som skall avslutas med licentiat- dragits in enligt 8 kap. 10 § anställningstiden inte vara längre En person får vara anställd än vad som motsvarar forskar- som doktorand under samman- utbildning på heltid . Från dessa tider skall avräkning lagda anställningstiden får dock göras för den studietid då dok- inte vara längre än vad som toranden inte har varit anställd tider skall avräkning göras för den studietid då doktoranden inte har varit anställd som dok- torand. Den sammanlagda anställningstiden får dock vara längre än vad som sägs i tredje stycket, om det finns särskilda skäl, såsom vid ledighet på grund av sjukdom, för tjänstgöring inom totalförsvaret eller för förtroendeuppdrag inom fackliga organisationer och studentorganisationer eller vid föräldraledighet. Forskarutbildning avslutas Inom doktorsutbildningen får med doktorsexamen eller licen- avläggas endast de examina som tiatexamen. Utbildningen skall anges i bilaga 2 till denna för- Doktorsutbildning får anord- nas av universiteten. En hög- skola som inte är universitet får anordna doktorsutbildning inom de områden för doktorsutbildning som finns vid högskolan med stöd av beslut enligt 2 kap. 5 § Hög- skolelagen.Med högskola avses i 8 och 9 kap. såväl universitet som hög- skolor med examensrätt i doktors- utbildningen.Högskolan skall se till att den som avser att börja doktors- utbildning har tillgång till den information om utbildningen som behövs.Särskilt skall högskolans antagningsordning finnas till- gänglig. Med antagningsordning avses de regler för doktorsutbild- ning som högskolan tillämpar dels i fråga om ansökan, be- hörighet och urval, dels i fråga om hur beslut om antagning fattas. omfatta 160 poäng för doktors- examen och 80 poäng för licen- tiatexamen. En högskola får besluta att en del av en sådan forskarutbildning som skall avslutas med doktors- examen kan avslutas med licen- tiatexamen, om utbildningen om- fattar minst 80 poäng. ordning (examensordningen). I examensordningen skall det anges vilka krav som skall upp- fyllas för en viss examen (exa- mensbeskrivning). Forskarutbildning får anord- nas av universiteten. En hög- skola som inte är universitet får anordna forskarutbildning inom de vetenskapsområden som finns vid den högskolan. eller högskolan skall se till att den som avser att börja forskarutbildning har till- gång till den information om utbildningen som behövs. Särskilt skall eller högskolans antagningsord- ning finnas tillgänglig. Med antagningsordning avses de regler för forskarutbildning som eller högskolan tillämpar dels i fråga om an- sökan, behörighet och urval, dels i fråga om hur beslut om antagning fattas. För varje doktorand skall det För varje doktorand skall det upprättas en individuell studie- upprättas en individuell studie- Den skall fastställas av Den skall fastställas av med doktoranden och hans eller av en överenskommelse med dok- toranden i samråd med hans eller skall innehålla en tidsplan för skall innehålla en tidsplan för ning, en beskrivning av de en finansieringsplan enligt 8 a §, och fakultetsnämnden har under en beskrivning av de åtaganden utbildningstiden samt vad som i som doktoranden och fakultets- övrigt behövs för att utbild- nämnden har under utbildnings- tiden samt vad som i övrigt bedrivas på ett effektivt sätt. behövs för att utbildningen hela tiden skall kunna bedrivas på ett skall följas upp av fakultets- nämnden minst en gång . Vid uppföljningen skall dokto- skall följas upp av fakultets- rand och handledare informera nämnden minst en gång . fakultetsnämnden om hur ut- Vid uppföljningen skall dokto- rand och handledare informera fakultetsnämnden om hur ut- när det annars är påkallat göra de ändringar i den individuella tetsnämnden kan därvid eller studieplanen som behövs. när det annars är påkallat göra bildningstiden får förlängas bara de ändringar i den individuella om det finns särskilda skäl för studieplanen som behövs. det, såsom ledighet på grund av en ändring görs skall doktorand och handledare ges möjlighet att totalförsvaret eller för förtroende- uppdrag inom fackliga orga- Innan en ändring görs skall dok- torand och handledare ges möj- lighet att yttra sig. Doktorand och handledare skall skriftligen intyga att de har tagit del av den individuella studieplanen och de ändringar som görs i den. Den individuella studieplanen skall innehålla en finansierings- plan, som beskriver studiefinan- sieringen . Om studiefinansieringen inte utgörs av en anställning skall av finansieringsplanen framgå vilken social trygghet som är förknippad med den planerade studiefinan- sieringen. Om den planerade studie- finansieringen för en doktorand som inte har anställning som doktorand upphör, och dokto- randen inte kunnat råda över detta, skall högskolan erbjuda annan studiefinansiering för åter- stoden av utbildningstiden. Stipendier för doktorander som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering får inte inrättas av högskolorna. Den planerade studietiden enligt den individuella studie- planen får inte vara längre än vad som motsvarar doktors- utbildning på heltid . Studietiden får förlängas bara om det finns särskilda skäl för det. Ledighet på grund av sjukdom, för tjänstgöring inom totalför- svaret eller för förtroendeuppdrag inom fackliga organisationer och studentorganisationer eller för- äldraledighet skall inte räknas med i studietiden. Om det finns särskilda skäl, får uppehåll för en doktorand. föreskrifter om studieuppehåll. handledare utses, skall en av dem utses till huvudhandledare. toranden har rätt till handledning behövas för den föreskrivna ut- bildningen om 160 poäng, om Minst en av handledarna skall av 10 § beslutar något annat. som avses i 3 a § eller av fakul- En doktorand som begär det tetsnämnden bedömts ha mot- skall få byta handledare. En doktorand som begär det skall få byta handledare. Om en doktorand i väsentlig utsträckning åsidosätter sina åtaganden enligt den individuella studieplanen, skall fakultets- nämnden besluta att doktoranden inte längre skall ha rätt till handledning och andra resurser för forskarutbildningen. Innan ett sådant beslut fattas skall doktorand och handledare ges möjlighet att yttra sig. Prövningen skall göras på grundval av deras redo- görelser och annan utredning som är tillgänglig för fakultets- nämnden. Vid bedömningen skall det vägas in om fakultets- nämnden har fullgjort sina egna åtaganden enligt den individuella studieplanen. Beslutet skall vara skriftligt och motiverat. Resurserna får inte dras in för Resurserna får inte dras in för tid då doktoranden är anställd tid då doktoranden är anställd som doktorand eller får utbild- ningsbidrag för doktorander. För godkännande av dok- att doktoranden dels har blivit godkänd vid de prov som ingår i ling (doktorsavhandlingen) krävs att den har försvarats muntligen vid en offentlig disputation. Prov som ingår i forskar- Prov som ingår i doktors- När prov bedöms skall hänsyn Betyget skall bestämmas av tas till såväl hur djupa dok- en av högskolan särskilt utsedd lärare (examinator). omdöme och kritisk analys som doktoranden har visat. en av högskolan särskilt utsedd lärare (examinator). Opponenten har rätt att vara Opponenten har rätt att vara med betygsnämnden och delta i med betygsnämnden och delta i handledaren eller, i förekom- ledaren inte är ledamot. om handledaren inte är ledamot. sökande som anställs som dok- sökande som anställs som dok- torand eller som beviljas utbild- dock anta sökande som har någon annan form av studie- sökande som har någon annan finansiering, om nämnden be- form av studiefinansiering, nämnden bedömer att finansie- ringen kan säkras under hela och att den sökande kan ägna så utbildningen och att den sökan- stor del av sin tid åt utbild- de kan ägna så stor del av sin tid ningen att den kan slutföras åt utbildningen att den kan slut- har den som gått igenom grund- har den som med godkänt resultat har gått igenom den minst 120 poäng eller som i utbildning som krävs för en någon annan ordning inom eller masterexamen om 80 poäng eller utom landet har förvärvat i som i någon annan ordning Om det finns särskilda inom eller utom landet har skäl, får fakultetsnämnden en enskild sökande medge svarande kunskaper. Om det undantag från kravet på grund- finns särskilda skäl, får fakul- läggande behörighet. enskild sökande medge undantag från kravet på grundläggande be- Kraven på särskild behörighet De krav på särskild behörig- skall avse kunskaper från grund- het som ställs skall vara helt skall kunna tillgodogöra sig ut- Kraven kan också avse särskild andra villkor som betingas av 3 §§ skall göras med hänsyn till 3 §§ skall göras med hänsyn till skolan skall precisera vilka kri- terier och förfaringssätt som gäller Den som vill antas till Den som vill antas till det inom den tid och i den det inom den tid och i den ordning som högskolan bestäm- ordning som högskolan bestäm- Frågor om antagning av- Frågor om antagning av- görs av högskolan. görs av högskolan. Högskolan skall genom annon- om tillgängliga platser på doktors- för högskolan får följande beslut av en högskola överklagas, nämligen 1. beslut om anställning vid 1. beslut om anställning vid en statlig högskola, med undan- tag av anställning som dok- torand, som professor eller lek- doktorand, anställning som dok- tor vid anställning enligt 4 kap. tor, samt anställning som pro- 11, 13 eller 13 a §§ eller som fessor eller lektor vid anställning lektor eller adjunkt vid anställ- enligt 4 kap. 11, 13 eller 13 a §§ ning enligt 30 § 5 tredje eller som lektor eller adjunkt vid anställning enligt 30 § 5 tredje 8. beslut att dra in resurser 8. beslut att dra in resurser för en doktorands forskarutbild- för en doktorands doktorsutbild- ning enligt 8 kap. 10 § och ning enligt 8 kap. 10 § och beslut att en doktorand inte beslut att en doktorand inte skall få tillbaka resurserna enligt skall få tillbaka resurserna enligt 8 kap. 11 §, och 8 kap. 11 §, och 9. avslag på en students begäran att få examensbevis eller utbildningsbevis. Om någon som sökt en anställning som lektor med stöd av första stycket 1 överklagar ett beslut av högskolan att anställa någon annan och överklagandenämnden bifaller överklagandet, skall det ske på så sätt att den klagande anställs som professor, om det yrkas i överklagandet. Detta gäller dock bara om den klagande har behörighet för en sådan anställning och har begärt prövning av detta enligt 4 kap. 23 §. Ett överklagande enligt första stycket 3 skall inte prövas om överklagandenämnden beslutar att någon annan skall ges anställ- ningen på grund av ett överklagande enligt första stycket 1. (bilaga 2 till högskoleförordningen 1993:100) I denna bilaga anges det, i I denna bilaga anges det, i enlighet med vad som sägs i enlighet med vad som sägs i 6 kap. 4 och 5 §§, 6 kap. 4 och 5 §§ samt 8 kap. 2 §, a) vilka examina som får av- a) vilka examina som får av- äggas inom grundläggande hög- b) vilka krav som skall upp- b) vilka krav som skall upp- fyllas för respektive examen. fyllas för respektive examen. Doktorsexamen uppnås efter fullgjorda examensfordringar om sammanlagt 120 poäng av den som avlagt masterexamen om 80 poäng, motsvarande yrkesexamen eller motsvarande utländsk examen. Av examensfordringarna skall minst 80 poäng utgöras av ett vetenskapligt eller konstnärligt arbete (doktorsavhandling) och minst 20 poäng av kurser. I examensbeviset skall avhandlingens och de övriga kursfordringarnas omfattning samt examens huvudsakliga inriktning anges. Mål (utöver de allmänna målen i 1 kap. 9 § högskolelagen) För doktorsexamen skall doktoranden ha: breda kunskaper såväl som avancerade specialistkunskaper inom kunskapsområdet för doktorsutbildningen förtrogenhet med vetenskapens allmänna metodik och särskilt med de forskningsmetoder som är typiska för det egna området förmåga till vetenskaplig analys, syntes och noggrannhet samt självständig kritisk prövning och reflektion förmåga att arbeta både självständigt och i samverkan med andra förmåga att kommunicera forskning och forskningsresultat till såväl specialister som icke-specialister fördjupad medvetenhet om vetenskapens möjligheter och begränsningar och dess roll i samhället insikt i betydelsen av genus- och mångfaldsperspektiv i verk- samheten förståelse för betydelsen av att integrera internationella perspektiv och globala sammanhang vetenskaplig redlighet och förmåga att göra forskningsetiska be- dömningar kunskap och färdighet för kunskapsintensiv yrkesverksamhet som ställer stora krav på självständighet, initiativförmåga och personligt ansvar. Härutöver gäller de mål som respektive högskola bestämmer. förordning om ändring i förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor att i 3, 4, 6 och 7 §§ orden grundläggande högskoleutbildning skall bytas ut mot ordet högskoleutbildning. 3 § Utbildningsbidrag lämnas tills dess att doktoranden anställs som doktorand eller bidraget upphör enligt 13 §.Utbildningsbidrag får lämnas för sammanlagt högst . Det får dock inte lämnas än som motsvarar en studietid på heltid . Sådan tid då doktoranden får behålla sitt bidrag enligt 12 § skall inte räknas med i studie- tiden.51 förordning om ändring i förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander dels att 1, 3, 6, 7, 12 och 13 §§ skall ha följande lydelse, dels att 4, 5, 8 och 14 §§ upphävs, dels att det i förordningen skall införas en ny paragraf, 4 a §, av följande lydelse. Utbildningsbidrag får lämnas enligt denna förordning till den som antas eller redan har antagits till en forskarutbildning vid ett statligt universitet eller en statlig högskola eller vid Handels- högskolan i . Med högskola avses i fortsättningen både universitet och högskola. Utbildningsbidrag får inte lämnas till den som antas eller redan har antagits till doktors- utbildning om 120 poäng. 3 § Utbildningsbidrag får lämnas i sänder (bidragsår). 4 § Utbildningsbidrag får lämnas för sammanlagt högst fyra bidragsår och 10 månader. Det får dock inte lämnas än som motsvarar helt bidrag under två bidragsår och 5 månader. Från dessa tider skall avräkning göras för den studietid då doktoranden inte har haft utbildningsbidrag. (4 § upphävs) lämnas än som sägs i första stycket, om det finns särskilda skäl, såsom ledighet på grund av sjukdom, för tjänst- för förtroendeuppdrag inom fack- liga organisationer och student- Den som har fått utbildnings- bidrag för doktorander skall efter ansökan anställas som doktorand, senast när det enligt den individuella studieplanen återstår en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid till doktorsexamen, eller när bidraget enligt 3 § inte längre får lämnas. Första stycket gäller dock inte, om fakultetsnämnden har beslutat att dra in doktorandens resurser enligt 8 kap. 10 § högskoleför- ordningen (1993:100). 6 § Utbildningsbidrag beviljas 6 § Utbildningsbidrag beviljas skall ges in inom den tid och i av den sökande. ansökningen skall avges på heder Ansökningen skall ges in inom den tid och i den ordning som högskolan bestämmer. 7 § Ansökningen skall prövas av fakultetsnämnden. 8 § När utbildningsbidrag be- viljas skall företräde ges åt dem som bäst kan tillgodogöra sig forskarutbildningen. De som har fått utbild- ningsbidrag och som med fram- gång har ägnat sig åt forskar- utbildningen skall ha företräde till bidrag. 7 § Ansökningen skall prövas av fakultetsnämnden. När ut- bildningsbidrag beviljas skall företräde ges åt dem som bäst kan tillgodogöra sig forskarutbild- ningen. (8 § upphävs) Doktoranden har rätt att behålla utbildningsbidraget vid 1.ledighet på grund av sjukdom enligt bestämmelserna i 3 kap. 26-32 §§ studiestödsförordningen (2000:655), 2.ledighet i samma omfattning som enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller för rätt till föräldra- penningförmåner, 3.tjänstgöring inom totalförsvaret eller deltagande i en kurs i u- landskunskap vid , om dessa omfattar under ett bidragsår, 4.ledighet för vård av närstående i samma omfattning som doktoranden har rätt till ersättning enligt 4, 6 och 10 §§ lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, 5.hinder i utbildningen på grund av beslut enligt smitt- skyddslagen (1988:1472) eller livsmedelslagen (1971:511) eller föreskrifter som har meddelats med stöd av livsmedelslagen, och 6.förtroendeuppdrag inom fackliga organisationer och student- organisationer. Utbildningsbidrag under sjuk- dom får inte lämnas för tid då doktoranden studerar utomlands. Bara om det finns särskilda En doktorand som har utbild- ningsbidrag får inneha en anställ- ning som assistent eller genom någon annan anställning under- (14 § upphävs)Om fakultetsnämnden har beslutat att dra in doktorandens resurser enligt 8 kap. 10 § hög- skoleförordningen (1993:100) skall utbildningsbidraget dras in från och med den tidpunkt som fakultetsnämnden bestämmer, dock tidigast från och med det månadsskifte som infaller när- mast efter fakultets- nämndens beslut.Utbildningsbidraget skall ock- så dras in om doktoranden själv begär det eller om doktorandens förhållanden ändras på ett sådant sätt att utbildningsbidrag inte skall lämnas. skäl får en doktorand som har helt bidrag undervisa vid hög- skolan eller utföra något annat arbete som omfattar av full arbetstid. Utöver vad som följer av denna för- ordning får en doktorand som har utbildningsbidrag inte ägna sig åt någon verksamhet som kan fördröja studierna. visa vid högskolan eller utföra något annat arbete som om- fattar av full arbetstid utan att bidraget minskas i motsvarande mån. Utöver vad som följer av första och andra stycket får en doktorand som har utbildnings- bidrag inte ägna sig åt någon verksamhet som kan fördröja studierna. 13 § Om doktorandens förhållan- den ändras på ett sådant sätt att utbildningsbidrag inte skall läm- nas, skall doktoranden omedel- bart anmäla detta till fakultets- nämnden. 14 § Om doktoranden försum- mar sina studier, skall fakultets- nämnden dra in rätten till ut- bildningsbidraget. 1Utredningens uppdrag och arbete Regeringen lämnade ett uppdrag till en särskild utredare rörande frågor kring forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen. Direktiven är omfattande och för den tid som givits utredningen har det varit nödvändigt att göra priori- teringar bland uppgifterna. Forskarutbildningen är i sig ett komplext system som ingår i det stora högskolesystemet, och vi har sett det som angeläget att anlägga ett systemperspektiv för de analyser och bedömningar som gjorts och de förslag som lämnas. Arbetet har bedrivits med hjälp av en Rådgivande grupp och en mindre arbetsgrupp för resurstilldelningsproblematiken. För- utom utredningens uppdrag och arbetsformer beskrivs i kapitlet ett antal grundläggande ställningstaganden samt betänkandets disposition. Forskarutbildningen, landets högsta och mest individualiserade utbildning, är en högt prioriterad angelägenhet i utbildnings- och forskningspolitiken, både i och i omvärlden. finns över 18 000 doktorander med minst 10 procents aktivitet, motsva- rande drygt 13 000 heltidsekvivalenter. Examinationen har för- dubblats mellan 1990 och 2 000 och regeringen har uttryckt en målsättning om en ytterligare fördubbling inom kommande tioårs- period. Regeringen beslöt att tillkalla en särskild utre- dare för att utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen med bifogade direktiv (bilaga 1). Utredaren ska analysera och utvärdera hur rekrytering, urval och antagning till forskarutbildningen fungerar, analysera handledning- Utredningens uppdrag och arbete ens och handledarens roll och funktion samt granska effekterna av de förordningsändringar för forskarutbildningen som genomfördes . Om det bedöms nödvändigt för att säkerställa en effektiv och rättssäker forskarutbildning ska utredaren också föreslå föränd- ringar av gällande regler. Vidare ska utredaren bl.a. lämna förslag till eventuella föränd- ringar av forskarutbildningens styrning och resurstilldelning och hur forskarskolor kan användas och utvecklas som ett medel att öka effektiviteten och genomströmningen i forskarutbildningen. En kartläggning av perioden efter doktorsexamen ska presenteras och yngre forskares möjlighet till meritering och karriär analyseras. 1.2Uppdragets avgränsning och utvidgning Direktiven är omfattande och inkluderar forskarutbildningen i sin helhet och därtill antagningsprocess och fortsatta meriterings- möjligheter. Med den tid som stått till vårt förfogande har det inte varit möjligt att behandla alla delar i uppdraget lika ingående. Genom att anlägga ett helhetsperspektiv på forskarutbildningen har vi successivt fokuserat särskilt på ett antal frågeställningar som vi under arbetets gång uppmärksammat som centrala för en fortsatt positiv utveckling av forskarutbildningen. Vissa av dessa kan också betraktas som förutsättningar för att överhuvudtaget kunna genomföra en kvalitativt acceptabel forskarutbildning. I uppdraget påtalas vikten av att utredaren tar hänsyn till de olika vetenskapsområdenas särprägel och förutsättningar. I valet mellan att beskriva systemet i sin helhet och att närmare undersöka vad vetenskapsområdenas olikheter har för effekter inom sina respek- tive områden har vi valt systemperspektivet. Det finns delar i uppdraget som innebär att kartlägga eller utvärdera och analysera olika företeelser och betingelser. Eftersom forskarutbildningen varit föremål för en mängd ana- lyser och kartläggningsarbeten, har vi utnyttjat dessa som grund för våra bedömningar och ställningstaganden. I uppdraget ingår inte att formulera syfte och mål för forskar- utbildningen. Direktivet ger dock utredaren möjlighet att fritt lämna förslag till förändringar utöver de preciserade. Eftersom verksamheten ska avpassas så att hög kvalitet nås såväl i utbildning som i forskning (Kap. 1 § 4 HL) tycker vi att frågan om syfte och mål för forskarutbildningen bör lyftas fram och ges en tydlig Utredningens uppdrag och arbete Bedömning av kvaliteten kan bara göras i relation till en sådan beskrivning. Det ingår inte heller i uppdraget att närmare diskutera den samlade examensstrukturen för högre utbildning. Däremot ingår att kartlägga och belysa hur den svenska forskarutbildningen för- håller sig till andra länders utbildning och till den s.k. Bologna- processen. Vi har belyst hela processen från grundutbildning till doktorsexamen samt perioden därefter eftersom det finns starka samband mellan de ingående delarna. Forskarutbildningens utform- ning får konsekvenser för såväl behörighetskrav, och därmed in- gången till forskarutbildningen, som karriärvägar efter examen och därmed utgångar. Under arbetets gång har vi kontinuerligt haft kontakt med den av regeringen utsedda projektgruppen inom Utbildningsdeparte- mentet med uppdrag att se över vissa examensfrågor i högskolan. Ambitionen för samarbetet har bl.a. varit att skapa en progression i målbeskrivningen för högskolans utbildningar från kandidatexamen till doktorsexamen. Fokuseringen på centrala delar av forskarutbildningen, och de förutsättningar som bör vara givna, har lett till förslag som kan lösa kärnfrågorna för forskarutbildningen. Förslagen avser också att lösa en del kringliggande problem som hänger samman med kärn- problematiken. Ett exempel är resursfrågan.