sou · GSB349 · 2005-01-01 00:00:00 — Kan det handla om att tillräckliga medel inte har avsatts för uppdragets genomförande? I inledningen på sin avhandling skriver (2000:1) att det är en formidabel utmaning att hitta ett lämpligt sätt att utbilda deliberativa demokratiska medborgare. Hur klarar då dagens svenska skola den mycket angelägna uppgiften att rusta ungdomar med ett kritiskt förhållningssätt till det omgivande samhället? (2000:141) konstaterar att det krävs att barn och ungdomar har tid för autentiska överläggningar och inte avbryts av nya lektioner och lärarens överordnade roll. En mycket kort rekapitulering av de mest centrala inslagen i den deliberativa demokratimodellen är på sin plats när vi skall analysera detta skoldemokratiska dilemma. Det första villkoret för demokratiska överläggningar är jämlika samtalsparter. Det gagnar den enskilde att genom diskussion och argumentation bli bättre upplyst om sina intressen samt att förstå sammanhanget i det han eller hon gör. Ömse- sidigt förtroende och respekt måste finnas mellan diskussions- deltagare, något som bäst skapas just i en öppen och ärlig diskussion där de känner sig fria att utrycka sina åsikter. Seriösa överläggningar kräver ett förnuftigt auditorium med goda teoretiska såväl som prak- tiska kunskaper. Vilka ovan redovisade moment kan sägas finnas i dagens svenska skola? Med stöd i mitt begränsade empiriska material och annan forskning på området hävdar jag att skolan inte till fullo klarar den uppgiften. Deliberativ demokrati handlar om samtal och dialog. En nödvändig förutsättning för det, som påpekats, är att samtalsdel- tagarna känner sig fria och jämlika. Dagens svenska skola befinner sig långt ifrån detta överläggningsideal. Många av ungdomar som jag träffat uttrycker en önskan om att utveckla någon slags kompisrelation till sina lärare och tycker att det är intressant att samtala med dem. Elevernas erfarenheter visar dock att det inte finns många lärare som tar elevernas synpunkter på fullt allvar. (1985:1–2) kritiserade skolans demokratiska fostran och hävdade att såväl styrdokument som skolans praktik historiskt tenderat att i hög grad negligera den innehålls- mässiga aspekten till förmån för formmässiga aspekter. Även kan samma slutsats dras. Den grupp bosniska elever som jag intervjuat och som går i dagens svenska skola upplever att klassråd och elevråd finns till bara för att vuxna vill ha det så. erna däremot finner deras form och innehåll meningslösa. Vissa söker aktivt andra vägar att påverka och utöva inflytande, oftast i personliga relationer till dem som har inflytande, medan andra elever inte vill eller inte tycker sig behöva påverka. Detta förhållningssätt har få beröringspunkter med den representativa modell som den svenska demokratin skall bygga på. Frågan är vilken användning de här ungdomarna har av de kun- skaper kring demokrati som de förvärvar i skolan.16 Dessa kunskaper har ofta begränsad giltighet både för elevernas livsvillkor och för kommande studier och arbetsliv. Diskussionsdeltagarnas samtal i fokusgrupper om begreppet demokrati kan i många fall tolkas som att de utgår från typiska skolkunskaper, även om det finns fall där ung- domarna gör kopplingar till den sociala verklighet de lever i. Skolan klarar inte tillfredsställande av uppgiften att hos dessa ungdomar pro- blematisera användningen av de här begreppen. Eleverna menar att det är viktigt med demokrati i skolan och i sam- hället. Men vad betyder det egentligen? Säger de det bara för att vara politiskt korrekta eller bottnar detta uttalande i insikten om att det faktiskt är viktigt? Kunskaper om demokratiska procedurer är otvivel- aktigt viktiga, men ett praktiskt utövande är nog lika viktigt. Den första uppgiften klarar skolan relativt bra, men resultatet är nedslående vad gäller att i skolan erbjuda forum för praktiska övningar i demokrati. Dessa övningar måste utgå från elevernas behov och inte endast vara vuxenvärldens försök att implementera sina demokrati- modeller. Skolan som samhällsinstitution verkar naturligtvis inte i ett vakuum utan påverkas och påverkar de samhälleliga strukturer som finns utanför dess väggar (t.ex. segregation och ojämlika politiska resurser). Skolan har potentialer att fungera som en social arena där kulturetniskt överskridande möten trots allt äger rum. Den aspekten är av särskild betydelse med tanke på den rådande bostadssegregationen. Några positiva resultat som skolan lyckats prestera vad gäller elever- nas fostran till demokrati bör likväl nämnas. Många elever i studien tycker att de kan påverka sin skolgång och till och med byta ut lärare. Upplevda möjligheter varierar tyvärr mycket från skola till skola och för olika årskurser. Vissa lärare låter sina elever organisera egna 16 (1996:84) hävdar att skolkunskaper ofta består av förenklade och populariserade forskningsrön ryckta ur sina teoretiska sammanhang. Följden blir i så fall att eleverna får ytliga och starkt förenklade kunskaper om en komplicerad verklighet. Kapitel 4 Läroplanspoesi och demokratifostran 113 lektioner, vilket är ett uppskattat inslag av eleverna. Någon enstaka elev har suttit i elevråd fast med kritiska åsikter om verksamheten. Generellt sett befinner sig många invandrarungdomars föräldrar och släktingar i en utsatt position i det svenska samhället och kan inte rusta ungdomarna med nödvändiga färdigheter och kunskaper för att möta de krav som samhället ställer dem inför, nämligen att delta i demokratiska processer. De här ungdomarna är mer än sina svenska kamrater beroende av skolan för att skapa en meningsfull tillvaro och bra grund . En förutsättning för det demokratiska samtalet i skolan är att den fungerar som en social mötesplats där olikheternas positiva särdrag lyfts fram och bejakas. Redovisat empir- iskt material ger, enligt min bedömning, ingen bild av några stackars flyktingbarn. Snarare pekar stora delar av empirin på motsatsen. Det handlar om en grupp målmedvetna bosniska unga män och kvinnor som känner till både sina möjligheter och sina begränsningar i det svenska samhället. Att de, bara i egenskap av att vara invandrar- ungdomar, per definition skulle vara mer utsatta för olika risker än andra ungdomar får inget stöd i min empiri. Demokrati i praktiken. Demokrati i praktiken. , , och . Det sociala landskapet: En sociologisk beskrivning av . Skolpersonal och skolkoder: Om arbetsplatser i förändring. Slutrapport från forsk- ningsprojektet arbetsplatsproblem (SKARP). Benhabib, Seyla. Toward a deliberative model of democratic legitimacy. i Seyla Benhabib. Democracy and difference: Contesting the boundaries of the political. Skolan i ett organisations- perspektiv: Organisationsutveckling i skolan eller utveckling av skolan som organisation. Identitet, kön och klass: Hur arbetarflickor formar sin identitet. : Acta Universitatis Gothoburgensis. Deliberative democracy: The majority principle in republican government. i . och . Schambra. Democratic is the constitution. Blidberg, , och . Hur styr vi mot en bra skola? Om skola och kommun i samverkan. Välfärdsstatens nya ansikte: Demokrati och marknadsreformer inom den offentliga sektorn. Democratic theory today: Challenges for the 21st century. Procedure and substance in deliberative democracy. i Seyla Benhabib. Democracy and difference: Contesting the boundaries of the political. The terms of political discourse. Kapitel 4 Läroplanspoesi och demokratifostran 115 Five arguments for deliberative democracy. Political Studies 48:947–969. , Fuat, och . Ett liv mellan två världar: En studie om hur assyriska ungdomar som andra generationens invandrare i upplever och hanterar sin situation. : , Forum för Migration och Kultur. Dryzek, 2000. Deliberative democracy and beyond: Liberals, critics, contestations. Skola och utbildning: I historiskt och interna- tionellt perspektiv. Vad styr gymnasielärares undervisning. Upp- sala: . Ingenting har hänt: Slut- rapport från fallstudieutvärdering i högskoleregion. Skolan och demokratin. : uni- versitet. Samhällsorientering och medborgarfostran i svensk skola . Den svenska skolan och demokratin: Möjlig- heter och begränsningar. Det unga folkstyret (SOU 1999:93). : Fakta Info Direkt. Deliberativa samtal som värdegrund – histo- riska perspektiv och aktuella förutsättningar. : Skol- verket. Deliberation as discussion. Demokrati i praktiken: om samverkan med elever och föräldrar. Elevinflytande eller vanmakt? : En rapport från . Verksamhetsideal och skolverklighet: En pro- cessutvärdering av projektet 2000 – En rapport från SLAV- projektet. Elevinflytandets många ansikten. : Acta Universitatis Upsaliensis. : An essay on discursive machismo. Mångkulturalismer och skola? Familj i förändring? – könsmönster i tre bos- niska flyktingfamiljer. Mot ett normalt liv: Bosniska flyktingar i . : Nordisk Minister- råd. Bosnierna i och deras bakgrund. Bosnier: En flyktinggrupp i och dess bakgrund. Demokrati i praktiken. Den föränderliga identiteten: Om identitets- förändringar hos den yngre generationen polska judar som invandrade till –1972. KRUT 1995, nr 77. Kritisk utbildningstidskrift , nr 77. KRUT 1995, nr 79. Elev- och föräldrainflytande. Kritisk utbild- ningstidskrift 1995, nr 79. Medborgarinkomst och deliberativ demokrati. Den nya sociala frågan: Om arbete, inkomst och rättvisa antologi. läroplan för de frivilliga skolformerna, Lpf 94. Demokrati i skolan? Det unga folkstyret (SOU 1999:93). : Fakta Info Direkt. Vad tycker du? Medlemsdiskussionen 2001 – Slutrapport. Deliberative politics: Essays on democracy and disagreement. On legitimacy and political deliberation. Political Theory 15:338–368. Elever och lärare om elevinflytande i gymnasieskolan: En rapport från . Deliberative democracy and social choice. for democracy (Political Studies, Volume XL Special Issue). : Blackwell Publisher. Citizenship and national identity. Kapitel 4 Läroplanspoesi och demokratifostran 117 Maktutövningens interna dynamik: Samspel och motsättningar i skolan och lönearbete. : Lunds universi- tet. Skola och makt: Om viljan till kunskap, bero- endet av utbildning och tvång att gå i skola. , , och . Med- borgarnas makt. 1996/97:109. Regeringens proposition 1996/97:109, Lokala sty- relser med elevmajoritet. Deliberation and ideological domination. Democracy, education and citizenship: Towards a theory on the education of deliberative democratic citizens. : HLS Förlag. , , , , och . Demokrati som dialog. Inflytande genom tiderna: Varför har det gått så trögt? KRUT, nr 79, 2–11. Bosnier i : Enkätresultaten – en kort sammanfattning. : – av Kultur- kontakt och Internationell Migration. Främja elevers lärande genom elevinflytande. Skollag (1985:1100). Barns och ungdomars perspektiv: Skolmiljö som utvecklingsresurs. KRUT, nr 77, 10–15. Demokrati och inflytande i skolan: En inventering och genomgång av litteratur, utredningar, rapporter och resultat. Fem gymnasieprogram under omvandlingstryck. Med demokrati som uppdrag: En temabild om värdegrunden. Nationella kvalitetsgranskningar 1999. En fördjupad studie om värdegrunden – om möten, relationer och samtal som förutsättningar för arbetet med de grundläggande värdena. Samtala, gör eleverna delaktiga, tro på mångfalden och bygg broar, var oense, minns, avstå inte makten, håll koll, håll ut. Dokumentation av nationella konferens om värde- grunden . SOU 1992:94, Skola för bildning. : Allmänna förlaget. SOU 1996:22, Inflytande på riktigt: Om elevers rätt till elevinflytande, delaktighet och ansvar. SOU 1996:143, Krock eller möte: Om den mångkulturella skolan. SOU 1997:107, Den nya gymnasieskolan: Problem och möjligheter. SOU 1997:121, Skolfrågor: Om skola i en ny tid. SOU 2000:1, En uthållig demokrati! Politik för folkstyrelse på 2000- Kunskap och demokrati: Om elevers rätt till en egen kunskapsprocess. Elevinflytande i gymnasieskolan. Elevinflytande i gymnasieskolan. i Dialog och delaktighet: En skrift om elevinflytande. Om språkundervisning i mellanrummet – och talet om "kommunikation" och "kultur" i kursplaner och läromedel . : Acta Universitatis Upsaliensis. Bilden av en otacksam generation. Invandrare & Minoriteter, nr 1, 25–28. Fokusgruppsintervjuer i teori och prak- tik. Sociologisk Forskning, nr 1, 62–89. Kunskapsöverföring, människosyn och demo- krati: Om ansvar, respekt och dialog. i , och . Kunskap, organisation, demo- krati. Gymnasieskola i stöpsleven – då nu alltid: Per- spektiv på en skolform. : En helhetssyn på pedagogik, arbetsorganisation och fysisk miljö. : Rådet för arbets- livsforskning. Gymnasieelevers upplevelser av och syn på elevinflytande: En studie vid gymnasieskolorna i . Wingård, Bo. Elevinflytande i skolans vardag. Kapitel 4 Läroplanspoesi och demokratifostran 119 Zackari, , och . : Om samtal för demokrati i skolan. : Utbildnings- departementet.