sou · GSB383d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Ett uttryck för ambitionen att låta handikapperspektivet genom- syra alla delar av samhället är tilldelningen av ansvar till de så kallade sektorsmyndigheterna. Statliga myndigheter har ett särskilt ansvar att beakta handikapperspektivet samt att vara föredömen i arbetet för ett mer tillgängligt samhälle. Detta ansvar framgår av förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. Därutöver har vissa myndig- heter ett särskilt ansvar för att de nationella målen för handikappo- litiken skall uppnås. Det gäller myndigheter som på central nivå har ansvar för en särskild samhällssektor, till exempel skolan eller sjuk- vården. Sektorsmyndigheterna är , Arbetsmark- nadsverket, , , , Luftfartsver- ket, , , , , , , och . Dessa myndigheter har ett ansvar för frågor som rör tillgänglig- heten i samhället. Generellt kan sägas att då tillgängligheten till IT- samhället ökar (genom att principen om design-för alla tillämpas) minskar behovet av särskilda insatser i form av hjälpmedel. An- svariga för de olika sektorerna torde bäst kunna bedöma möjlighe- ten att åstadkomma en generell tillgänglighet i respektive sektor. Vissa av sektorsmyndigheterna bör därmed också ha förutsätt- ningar att bedöma behovet av hjälpmedelsutveckling för att med- borgarna skall nå full delaktighet inom de områden som sektorn ansvarar för. I , och Svenska Kommun- förbundets gemensamma planeringsunderlag Rehabilitering inom hälso- och sjukvården – för alla åldrar och diagnoser (1993:10) sammanfattas hjälpmedlens uppgifter: Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik förebygga framtida förluster av funktion och förmåga förbättra eller vidmakthålla funktion och förmåga kompensera för nedsatt eller förlorad funktion och förmåga att klara det dagliga livet Hjälpmedel kan också betraktas som redskap som används för olika ändamål. Ändamålet kan vara att genomföra en uppgift, nå ett mål. I den meningen är hjälpmedlet underordnat uppgiften. Uppgiften kan vara arbetsrelaterad, det vill säga hjälpmedlen skapar förutsätt- ningar för den enskilde att utföra sina arbetsuppgifter. Den kan vara utbildningsrelaterad eller relaterad till uppgifter inom andra livsområden. Det finns också användarnära hjälpmedel som för- stärker användarens kapacitet utan att vara kopplade till utförandet av någon bestämd uppgift. Faktorer som talar för ett samlat ansvar Undvika splittring i kontakter En faktor som talar för ökad samordning av insatser har att göra med de problem som uppstår då brukarens ställs inför många olika kontaktytor. Från brukarhåll har framförts att situationen skulle underlättas genom att ha få – gärna en enda instans – att vända sig till för frågor om stöd av olika slag. Det upplevs påfrestande att behöva upprepa sin historia gång på gång. Samma produkter för olika ändamål Ett annat skäl som talar för ökad samordning är att samma IT-pro- dukter inte sällan används i olika sammanhang. Den som är gravt synskadad använder i allmänhet samma typ av dator, punktdisplay och punktskrivare i sina högskolestudier som på arbetsplatsen. Samma typ av IT-stöd (läspenna, talsyntes, rättstavningsprogram, talboksläsare) skulle kunna vara till nytta för personer med läs- och skrivsvårigheter i olika sammanhang: privat, i utbildning, på arbetet och som personliga kommunikationshjälpmedel. Hjälpmedlen är ofta desamma, oberoende av den situation de används i. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Förutsättningarna för att bygga upp och vidmakthålla nödvändig kompetens om IT-hjälpmedlen förbättras om ansvaret samlas på färre händer. Inom IT-området finns dels behov av spetskompe- tens, dels behov av ständiga tillskott av breddkompetens. Samordning – men med vad Med målet att se till att personer med funktionshinder drar nytta av utvecklingen inom IT-området är det viktigt att undersöka om eventuella förändringar i huvudmannaskap skulle kunna bidra till förbättrade förutsättningar. Utredningen anser att det är viktigt att undvika splittring och – där det är lämpligt - samordna och sammanföra resurser. är det viktigt att iaktta principen om ett delat samhällsansvar för handikappfrågorna. Två principiellt olika alternativ kan diskuteras: Möjligheten att integrera hjälpmedelsinsatser med andra in- satser för funktionshindrade inom samma sektor. Till för- delarna hör att alla insatser, oavsett typ, genomförs med syftet att nå ett mål (exempelvis ett utbildningsmål). Möjligheten att integrera hjälpmedelsverksamhet i en sektor med hjälpmedelsverksamhet i andra sektorer. Till fördelarna med en sådan orientering hör möjligheterna att samla kompe- tens om tekniklösningar och produkter med ökad effektivitet som följd. Det finns sjutton särskilda resurscentra, det vill säga data- resurs- och kommunikationscentra inom landstingen. Enligt upp- skattningar som bygger på information från åtta av dessa förfogar ett genomsnittligt center över drygt 8 tjänster (administrativ per- sonal oräknad)35 och har en årlig budget om cirka 4 miljoner kro- nor (exkl. hjälpmedelskostnader). Centren arbetar väsentligen med personer som har följande funktionshinder. 35 Enkät genomförd av HI . Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Flerfunktionshinder, kombinationer av rörelsehinder, tal-, språk- och kommunikationssvårigheter samt kognitiva hinder Kognitiva funktionshinder eller förvärvade hjärnskador Centren bedömer att de viktigaste utvecklingstendenserna är att alltfler behovsgrupper och svåra fall tillkommer, att verksamhe- ten blir alltmer tekniskt komplicerad och att köerna tenderar att växa. Dataresurscentret Sprida som ägs av läns landsting ut- gör ett exempel på resurs inom IT-området som anlitas av verk- samheter som lyder under olika huvudmän. Sprida arbetar med följande uppgifter: Utprovning av kommunikationshjälpmedel för länsinvånare inkl texttelefoner och datorbaserade synhjälpmedel Utprovning på uppdrag av annat landsting Arbetsplatsanpassning på uppdrag av arbetsförmedling eller försäkringskassa Utbildning av brukare och förskrivare Utveckling av dataprogram, teknik och metod inom området Utöver vid dessa dataresurcentra hanteras utredningar och utprov- ningar av avancerade IT- och kommunikationshjälpmedel vid kommunikationscentra, syncentraler, hörcentraler, hjälpmedels- centraler samt, inom arbetslivet, av . Ett exempel på specialistresurs som verkar inom arbetslivets om- råde är Arbetsförmedlingen för hörselskadade, döva, och syn- skadade i . Vid denna genomförs bland annat utredningar av behov av avancerade IT-lösningar och rekommendation av lämpliga hjälpmedel. Motsvarande resurser för andra behovsgrup- per finns på andra håll i landet. Vid diskussion om tänkbara organisatoriska lösningar kan det vara av värde att studera hur frågorna hanteras inom andra politikområ- den. Inom miljöområdet har ett sektorsansvar för miljöfrågorna Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik fördelats på berörda myndigheter. har i detta sammanhang ålagts en samordnande funktion. Miljömålen följs upp av miljömålsråd som är knutet till verket. Rådet rapporterar till regeringen hur arbetet framskrider. har också behovet av samordning av planering och tillhandahållande av högspecialiserad sjukvård aktualiserats (DS 2003:56). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppgift att analysera och föreslå hur regeringens och övriga aktörers behov av en samlad statlig organisation inom det handikappolitiska området kan tillgodoses inom ramen för en för- ändrad organisationsstruktur (prop. 1999/2000:79 bet. 1999/2000:SOU U14 rskr. 1999/2000:240). Den så kallade Handi- samutredningen (S 2003:94) har i sitt betänkande Handikappolitisk samordning – organisation för strategi och genomförande (SOU 2004:54) föreslagit bildandet av en statlig myndighet samt ett om- bildat med ett vidgat ansvar för arbete med bemötande och tillgänglighetsfrågor. Modeller för One-stop shop Utredningen har – bland annat efter önskemål från handikapporga- nisationerna – tagit del av modeller för samordning av insatser; modeller som syftar till att se brukarens situation i ett helhetsper- spektiv. Det finns flera internationella exempel på erfarenheter av samordning. I flera länder (, ) har man börjat tillämpa modellen med så kallat One-stop shop inom re- habiliteringsområdet. Syftet är att minimera negativa konsekvenser för hjälpmedelsanvändare som kan uppstå till följd av att systemen som reglerar försörjning av hjälpmedel är mycket komplexa. Erfarenhet finns också av resurser då flera huvudmän samordnar och gemensamt presenterar information om hjälpmedel och andra resurser till personal, arbetsgivare och brukare. Ett exempel från , där man nu bygger ut en One-stop shop för information på webben. Vissa resurser om hjälpmedel och tillgängliga arbets- platser riktar sig till arbetsgivare36, andra informationsresurser om hjälpmedel är direkt utformade för personer med funktionshin- der37. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik I finns lagstadgad samordning om råd och stöd inom rehabiliteringsområdet. Syftet är att brukaren skall erhålla insatser ur en enda hand (aus einer Hand). Modellen är en två- stegsmodell där brukaren i samband med besök vid ett Service- kontor (Gemeinsame Servicestelle) får hjälp med en behovsbe- dömning, får information om sina rättigheter och hjälp att fylla i ansökan om insatser som riktas till ansvariga organ. De insatser som kan vara aktuella är inte enbart begränsade till området (IT)- hjälpmedel. De kan även vara andra typer av rehabiliteringsinsatser. Utredningens uppgift har bland annat varit att undersöka hur be- hoven av hjälpmedel för de grupper av funktionshindrade som av olika skäl inte har kunnat tillgodogöra sig de nya rönen inom den tekniska utvecklingen skall kunna tillgodoses på ett bättre sätt. Utredningens arbete har visat att IT-hjälpmedel tillhanda- hålls i ett antal olika sammanhang och med stöd av många olika be- stämmelser. Ett sätt att åstadkomma ökad samordning och effekti- vitet skulle kunna vara genom överföring av ansvaret för IT-hjälp- medlen till färre huvudmän. Jag anser det dock inte motiverat att föreslå en ändring i huvud- mannaskap vad avser IT-hjälpmedlen. Ansvaret är spritt på många händer och jag anser det vara en riktig princip att ansvaret för handikappfrågorna gemensamt tas av många. Hjälpmedel för vård och behandling liksom hjälpmedel för dag- ligt liv tillhandahålls enligt hälso- och sjukvårdslagen. Enligt min uppfattning finns många skäl att ompröva huvudman- naskapet när det gäller hjälpmedel för dagligt liv. Det förändrade synsättet på handikappolitiken innebär att handikappfrågorna inte enbart kan ses som frågor för hälso- och sjukvården. Medborgar- perspektivet behöver få ett större genomslag. De hårda besparingar som sjukvårdshuvudmännen tvingas göra riskerar drabba hjälpme- delssektorn på ett olyckligt sätt. Det är enligt min mening oroande att landstingen i ökande utsträckning väljer att låta brukaren själv stå för kostnaden för den dator som ingår i ett datorbaserat hjälp- medelssystem som användaren är helt beroende av för att kunna utföra grundläggande funktioner. Enligt min uppfattning mot- svarar detta en brukaravgift för en del av hjälpmedelssystemet, Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik något som jag i utredningens uppdrag om avgifter har föreslagit inte skall tillämpas. I andra sammanhang anser jag det vara rätt och riktigt att sam- hället enbart tillhandahåller tillbehör som gör det möjligt för funk- tionshindrade personer att hantera en dator med all dess funktio- nalitet. Likaså anser jag det rimligt att funktionshindrade IT-an- vändare i sina privata datorer använder programvara som tillhanda- hålls av samhället med ökad funktionalitet som följd. Det har inte varit möjligt att inom ramen för LSS- och hjälpme- delsutredningens uppdrag genomföra en översyn av huvudman- naskapet när det gäller IT-hjälpmedel för dagligt liv. Enligt min mening bör en sådan översyn inte bara omfatta IT utan även hjälp- medel som bygger på annan teknik. Jag anser det väsentligt att till- skapa ett system för tillhandahållande av hjälpmedel för dagligt liv som utgår från dagens syn på handikappolitiken. Det är önskvärt att en fördjupad dialog mellan sjukvårdshuvud- männen stimuleras vad avser principerna för tillhandahållande av IT-baserade hjälpmedel. Som nämnts tillämpas enhetliga principer i arbetslivet när det gäller tillhandahållande av hjälpmedel. En rörelse i riktning mot gemensamma, enhetliga principer vid tillhandahål- lande av (IT-) hjälpmedel efterfrågas av såväl brukare, som personal och företag. Jag anser att möjligheten att skapa specialistenheter (resurscenter med uppgift att tillhandahålla information, rådgivning, behovs- bedömning och utprovningar) med stor kompetens inom området IT och funktionshinder på regional nivå bör prövas. I sådana regio- nala enheter kan kompetens samlas om IT-hjälpmedel för hem- situationen, arbetssituationen och personliga hjälpmedel i utbild- ningssituationen. Även frågor om hjälpmedel och teknikstöd för kulturaktiviteter skulle kunna hanteras vid sådana center. Dessa centra skulle kunna utgöra resurser som kan användas av såväl ar- betslivets aktörer som ansvariga för hälso- och sjukvård, utbild- ning, daglig verksamhet, socialtjänst och kulturliv. Även i de fall där hjälpmedel inte finansieras av det offentliga bör möjligheten att erbjuda rådgivning och information till enskilda brukare byggas upp. Jag föreslår därför att en organisationsutredning genomförs med syfte att pröva möjligheterna att bygga regionala specialistor- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik gan inom området IT-baserade hjälpmedel för personer med funk- tionshinder. De bör byggas på redan befintliga centra och interna- erfarenheter bör särskilt tas tillvara i utredningen. När det gäller frågor om övergripande styrning, samordning, stöd och genomförande lägger jag två förslag. Mitt ena förslag innebär att får ett bredare ansvar när det gäller IT-hjälpmedel. Uppgiften bör vara att med kompetens om hjälpmedel till funktionshindrade personer i kom- bination med kompetens om tillgänglighet stödja de huvudmän som är ansvariga för hälso- och sjukvårdsområdet, arbetslivet, ut- bildningsektorn, kulturområdet och transportområdet. Uppgif- terna är bland annat att följa utvecklingen, initiera FoU med syfte att tillgodose hjälpmedelsbehov som identifieras i olika sektorer, stödja nationell metodutveckling och arbeta med frågor som rör kompetensutveckling. Eftersom det finns ett nära samband mellan hjälpmedels- och tillgänglighetsfrågorna är det naturligt att som redan enligt sina stadgar väsentligen har dessa uppgifter får ett tydligare övergripande uppdrag att stödja de olika huvudmän vars verksamhet berörs av utvecklingen inom IT-områ- det. Mina förslag är i sammanfattning: Regionala specialistenheter inom området IT-baserade hjälpme- del för personer med funktionshinder skall bildas för ett effek- tivare resursutnyttjande. Centren skall betjäna såväl ansvariga för hjälpmedel enligt HSL som ansvariga för arbetshjälpmedel och hjälpmedel inom kultursektorn. Utredningens arbete har enbart omfattat personliga hjälpmedel i utbildningsväsendet och saknar därför underlag för att föreslå en eventuell roll vad avser läromedel och pedagogiska hjälpmedel för centren. De regionala enheterna föreslås utvecklas ur befintliga resurscentra och bildandet föreslås föregås av en organisationsutredning. Att regeringen tar initiativ till att uppgifter vad avser IT-baserade hjälpmedel breddas för att i tillägg till ansvar för hälso- och sjukvårdssektorn även gälla ut- bildningsområdet, arbetslivet, kultursektorn och transport- sektorn. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik 9.11Förutsättningar för fortsatt forskning och utveckling inom IT-området Betydande satsningar på forskning och utveckling inom området IT för personer med funktionshinder har genomförts av det svenska samhället . Dessa satsningar är nu slutförda och möjligheterna till fortsatt långsiktig finansiering av forskning och utveckling inom området saknas. Överblicken över utvecklingen behöver stärkas och underlag för planering av insatser på forskning och utveckling inom området IT- hjälpmedel för personer med funktionshinder förbättras. För att öka förutsättningarna för att nå fram till användbara resultat av forskning och utveckling inom IT-området behöver samarbetet mellan användare, högskola, hjälpmedelsverksamhet och näringsliv stärkas. Att åläggs att för regeringen redogöra för vilka åt- gärder myndigheten vidtagit vad avser forsknings- och utveck- lingsinsatser inom området IT för personer med funktions- hinder och att de båda typerna av insatser redovisas separat. (Verksamhetsområde Forskning och utveckling i reglerings- brev avseende Verket för Innovationssystem). Att ett uppdrag att regelbundet rapportera till regeringen om utvecklingen inom området IT för funktionshindrade åläggs . Att tjänster för yngre forskare inrättas för arbete inom området IT för personer med funktionshinder. Att en satsning på utveckling av former för samarbete mellan användare, högskola, hjälpmedelsverksamhet och näringsliv vid utveckling av IT-hjälpmedel genomförs. 9.11.1Genomförda satsningar på IT för funktionshindrade Med start har ett antal särskilda satsningar på IT och funktionshinder genomförts i . En av de första sammanhållna satsningarna på att utveckla och bedriva försök med datorbaserade hjälpmedel i var den så kallade Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik – satsningen som innehöll programmet Ett obero- ende och självständigt liv med hjälp av ny teknik. Satsningen genomfördes av dåvarande med medel ur All- männa arvsfonden –1995. Inom ramen för satsningen beviljades medel till mer än etthundra olika projekt med inriktning på utveckling och försöksverksamhet. Dessutom genomfördes ett antal större projekt. Bland projekten fanns de som riktades till specifika målgrupper, till exempel Datorsystem i hemmet för dövblinda Datorstöd i hemmet för rörelsehindrade Mentek – ny teknik för utvecklingsstörda Kommunikation o kognition med syfte att pröva IT-stöd för människor med tal- och språkstörningar. Två av de större projekten ägnades åt att bygga upp kompetens- centra. Inom ramen för projektet och lek på datatek bygg- des resurscentra – sedermera datatek för barns lek och stimulans via IT. Genom byggdes regionala centra för för- djupad kompetens om datorbaserade hjälpmedel till stöd för yrkes- verksamma inom habilitering och rehabilitering och som pedago- gisk-teknisk resurs vid utprovningen av hjälpmedel för elever i skolan. Resultaten av dessa två initiativ har varit bestående och nya dataresurscentra och datatek har etablerats efter den inledande projekttiden. I projektet i hemmet – systemutveckling och sam- verkan lades grunden för flera kommande initiativ rörande IT- stöd i boendet (smarta hem) för funktionshindrade. Satsningen i sin helhet sammanfattades och utvärderades (1996, Selg 1996). Till de tidiga satsningarna hör också det så kallade TUFFA-pro- jektet. I TUFFA, TeknikUpphandling För Funktionshindrade i Arbetslivet, upphandlades ett antal så kallade utvecklingsarbetsplat- ser i AMS regi. Mer än femtusen arbetsplatser har anpassats inom ramen för som genomfördes 1992 och efterföljande verksamhet. genomförde 1991 flera utveck- lingsprojekt som avsåg datorn som pedagogiskt och personligt hjälpmedel i undervisningen. Utvecklingsprojekten genomfördes i särskolan och specialskolan. Initialt betraktades den nya tekniken som för svår för elever i särskolan men väl skolan hade förstått tek- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik nikens möjligheter och inte dess komplexitet ökade intresset mar- kant och särskolan blev en av de datortätaste skolformerna. Kommunikationsforskningsberedningen, KFB, och genomförde en särskild satsning Telekommunikation och funk- tionshinder 1997. En efterföljande satsning blev forsknings- och utvecklingsprogrammet IT för äldre och funk- tionshindrade som nämns nedan. har ytterligare ett antal särskilda satsningar genomförts med syfte att utveckla nya möjligheter inom området IT och funktionshinder. Regeringen uppdrog bland annat 1996 åt dåvarande att i samarbete med omvärlden ut- forma ett förslag till handlingsprogram för området38. Handlingsprogrammet låg till grund för ett antal aktiviteter som med stöd ur Allmänna arvsfonden genomfördes – 2003. Bland aktiviteterna var utveckling och försöksverksamhet med nya tillämpningar i det treåriga programmet IT i praktiken, ITiP, en särskild satsning på utveckling av brukarnas kompetens om IT, en informationskampanj, Fritt Fram, vars syfte var att skapa ökad medvetenhet om teknikens betydelse, samt en analys av kon- sekvenser av tillgång till datorer och annan IT. Bland satsningar inom IT-området som genomförts är också forsknings- och utvecklingsprogrammet IT för äldre och funktionshindrade. Programmet genomfördes 2003 och finansierades av dåvarande KFB, och HI. Förvaltningen övertogs från och med årsskiftet 2000/2001 av Verket för Innovationssystem, . Programmet hade fokus på tre områden: IT och barn, IT i boendet och IT-samhället för alla. genomförde mellan åren 1996 1999 en särskild satsning på IT och utbildning för funktionshindrade. Satsningen som initierades av dåvarande i skolan, genomfördes under namnet Handikapp och IT, HIT. Stiftelsen avsatte till utveckling av IT-stödda pedagogiska verktyg och modeller. 38 IT för funktionshindrade och äldre. Förslag till handlingsprogram för åren 1998–2002. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik En satsning på försök med tillämpningar av produkter och tjänster inom telekommunikationsområdet som kräver hög över- föringskapacitet (bredband) genomförs av . Denna satsning skall vara slutförd . Talboks- och , TPB, har tillsammans med intressenter i flera länder utvecklat en ny digital standard för tal- böcker. Till de konkreta resultaten av dessa insatser hör bland annat det tidigare nämnda så kallade DAISY-formatet, ett multi- mediaformat för samtidig presentation av tal, text och bild. Ett antal kompetenscentra för samarbete mellan högskola, när- ingsliv och användarintressenter om teknikutveckling i har skapats. Verksamheten har samfinansierats av , näringslivs- och användarintressenter samt högskolan. Några av dessa center arbetar bland annat med forskning inom området IT och funk- tionshinder. Det gäller till exempel rad IT-design, , samt , , båda vid KTH i . 9.11.2Aktörerna och deras ansvar Regeringen tillkallade en kommission för att främja en bred användning av informationsteknik i . tillkallades en ny kommission med uppdraget att vara rådgivande till regeringen i övergripande och strategiska frågor på IT-området. Kommissionen skulle även vara pådrivande och kunskapsspridande. En tredje verkade 2003 och hade till uppgift att analysera informationstekni- kens påverkan på samhällsutvecklingen och att vara regeringens rådgivare i IT-frågor. Regeringen beslutade att tillsätta en IT-politisk strategigrupp med uppdrag att främja det svenska informationssam- hällets fortsatta utveckling. Syftet är att bidra till att det IT-poli- tiska målet, att som första land skall bli ett informations- samhälle för alla, uppnås, och därmed bidra till en långsiktigt håll- bar tillväxt och nytta för den enskilda individen. Den IT-politiska strategigruppen har arbetat fram en verksamhetsplan och tillsatt arbetsgrupper för olika delområden. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Samma datum, , beslutade regeringen om direk- tiv för Delegationen för utveckling av offentliga e-tjänster (dir. 2003:81), eller med ett annat namn 24-timmarsdelegationen.