sou · GSB383d2 · 2005-01-01 00:00:00 — i de fall utrustning har förskrivits som hjälpmedel, d.v.s. text- och bildtelefoner samt i förekommande fall datorer. Den enskilde i de fall brukaren själv anskaffat kommunikationsutrustningen (till exempel datorer) eller erhållit utrustningen som arbetshjälpmedel. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik 9.6.4Tillhandahållande av IT-hjälpmedel en översikt Nedan återfinns en översiktlig sammanställning över de lagar och förordningar som reglerar samhällets ansvar för tillhandahållande av hjälpmedel inom IT-området till enskilda och till omgivande miljöer. Tabell 9.3 Översikt över bestämmelser som kan åberopas vid till- handahållande av IT-hjälpmedel, -utrustning och -system till perso- ner med funktionsnedsättning 3 b § HSL (1982:763) 18 b § HSL 3 b § HSL 18 b § HSL SoL (2001:453) Lagen (1992:1574) om tjänst, delvis med Lagen (1993:387) om stöd och service (LSS) samt bruk i lokaler för SoL (2001:453) 3 b § HSL SOU 2004:83 Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Skollagen (1985:1100), (1994:1194), särskoleför- ordningen (1995:206), för- ordning (1980:64) om mål samt bruk i högskole- för talböcker (studie- 2 kap 14 § AFL och förord- AMSFS 2000:6 och all- statligt stöd till radio- och Lagen 1960:729 om upp- hovsrätt till litterära eller Talboks- och punkt- skriftsbiblioteket. Kom- munala bibliotek. Individuellt hjälpmedel samt tjänst för överfö- ring av tidningarna I bland korttidslån av spelare Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik SOU 2004:83 format (tal, ) Föreskrifter SOSFS2002:2(M) och teleområdet (dock innehåll i tjänst) Som framgår av redovisningen tillhandahålls IT-stöd till personer med funktionshinder med samhällsstöd i ett antal olika samman- hang och med stöd av ett flertal bestämmelser. Enligt min bedöm- ning är detta en naturlig följd av spridningen av informationstekni- ken i samhället och en naturlig följd av det gemensamma ansvaret för handikappolitiken. För att undvika splittring och tillförsäkra funktionshindrade per- soner kompetent stöd av samhället när det gäller IT-frågorna kan det dock finnas anledning att samordna vissa insatser. Till detta återkommer jag i betänkandet, se avsnitt 9.10. I detta sammanhang vill jag göra några påpekanden. Det förhållande att sjukvårdshuvudmännens policies skiljer sig markant när det gäller förskrivning av datorbaserade hjälpmedel är enligt min mening inte acceptabelt. Möjligheten att dra nytta av de tekniska framstegen skall inte vara avhängigt av var i landet man bor. Det är inte heller acceptabelt att man utestänger vissa brukar- grupper från att få en bedömning av sina behov. Enligt min mening kan detta bland annat ske i de landsting där man i sina regelverk har förskrivningskriterier som innebär att datorbaserade hjälpmedel i Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik allmänhet inte får förskrivas till vissa diagnosgrupper. Ett sådant område gäller IT-baserade hjälpmedel vid läs- och skrivsvårigheter/ dyslexi. För personer med dessa svårigheter finns flera olika hjälpmedel. Dessa tillhandahålls dock i mycket begränsad utsträck- ning. Enligt min bedömning är den främsta orsaken till denna si- tuation dels bristande ekonomiska resurser, dels hinder i sjuk- vårdshuvudmännens regelverk. Jag anser att det är ytterst tveksamt om det är förenligt med hälso- och sjukvårdslagen att ställa upp regler med innebörden att hjälpmedel till vissa angivna diagnos- grupper inte skall tillhandahållas. I kapitel 4 av betänkandet har jag lagt ett förslag som innebär att varje patient och brukare som vänder sig till hälso- och sjukvården för att få ett personligt hjälpmedel skall, om det inte är uppenbart obehövligt, ges en möjlighet att få en bedömning av sitt hjälpmedelsbehov. Min bedömning är att en patient eller brukare som vänder sig till hälso- och sjukvården måste ha rätt att få sitt behov av personliga hjälpmedel bedömt utifrån sina egna förutsätt- ningar. En behovsbedömning kan inte vägras någon med hänvis- ning till exempelvis typ av funktionshinder, diagnos eller vilket hjälpmedel som kan vara aktuellt. Utredningens uppgift är enligt direktiven att undersöka hur be- hoven av hjälpmedel för de grupper av funktionshindrade som av olika skäl inte har kunnat tillgodogöra sig de nya rönen inom den tekniska utvecklingen skall kunna tillgodoses på ett bättre sätt. Uppgiften är bland annat att identifiera barriärer som hindrar att nya möjligheter tas till vara. Ett regelverk som sätter upp hinder för att personer med funktionshinder – eller grupper av funktions- hindrade – på vissa håll i landet inte får tillgång till den nya tekni- ken kan sägas utgöra en sådan barriär. Den kommunala självstyrel- sen anses i dessa fall innebära en frihet för sjukvårdshuvudmännen att prioritera bland de insatser som tillhandahålls. I vilken utsträck- ning IT-hjälpmedel tillhandahålls är ett utslag av de behovsbedöm- ningar som görs inom respektive huvudmans verksamhet. HSL är en speciallag och innebär en inskränkning i den kommunala själv- styrelsen. Hur sjukvårdshuvudmännen bör prioritera inom eller mellan sina olika verksamheter är inte uttryckligen reglerat. Jag be- dömer dock att förutsättningar saknas för att göra genomgripande förändringar av HSL. Enligt min uppfattning finns således en mot- sättning mellan målen för utredningen å ena sidan och den kom- munala självstyrelsen å den andra. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik 9.7Volymer och kostnader för IT-baserade hjälpmedel Utredningens arbete har visat att sjukvårdshuvudmännens kostna- der för IT-baserade hjälpmedel är låga i jämförelse med de totala kostnaderna för hjälpmedel. De offentliga utgifterna för rade hjälpmedel visar dessutom inom flera områden en sjunkande tendens. Vissa men inte alla av dessa minskningar torde kunna för- av sjunkande priser. Volymerna IT-hjälpmedel är relativt små i förhållande till uppskattade och påtalade behov. Bort- eller ned- prioriteringar inom området kan bygga på flera felaktiga föreställ- ningar: att det handlar om mycket dyra hjälpmedel, att dessa hjälpmedel kan undvaras i vardagen och att försörjningen av IT- hjälpmedel är i ständig expansion. Genom sådana bortprioriteringar försvåras möjligheter till grundläggande information, kommunika- tion och kognitivt stöd för personer med funktionshinder. Bety- delsefulla möjligheter till aktivitet och delaktighet riskerar därmed gå förlorade. I detta avsnitt återfinns en redovisning av vissa av samhällets kost- nader för IT-hjälpmedel till personer med funktionshinder. Av- snittet innehåller också vissa uppgifter om brukarnas egna kostna- der i sammanhanget. 9.7.1Landstingens och kommunernas kostnader för hjälpmedel Det finns ingen samlad och tillförlitlig statistik rörande sjukvårds- huvudmännens (landstingen och kommuner) totala kostnader för hjälpmedel. Tillgängliga uppgifter varierar avsevärt. Enligt uppgift från HI köper sjukvårdshuvudmännen hjälpmedel för cirka 2 miljarder kronor18. Enligt statistiska uppgifter från Landstings- förbundet19 uppgick kostnaden för landstingens hjälpmedelsverk- samhet till 2002. I betänkande från ut- redningen om verksamhet, organisation och finansiering (SOU 1996:174) finns en beräkning av kostnader för hjälpmedelsverksamheten . 18http:///upphandling/default.shtm 19Verksamhet och ekonomi i landsting och regioner. Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling . Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik hjälpmedel – inköpskostnader och personalkostnader – beräknades då uppgå till . Enligt vissa framskrivningar av dessa uppgifter som gjorts vid skulle sam- hällets årliga totalkostnader för hjälpmedel (1996) kunna uppgå till . Sjukvårdshuvudmännens totala kostnad för hjälpmedel (inklusive kostnader för personal) uppgick enligt HIs uppskattningar20 till . Kostnaderna för hjälpmedel utgjorde en mindre andel av de sammanlagda kostnaderna för sjukvården. Offentliga utgifter för hälso- och sjukvård 2002 var enligt SCB cirka 158 miljarder kronor21. Landstingens kostnader för inköp av IT-baserade hjälpmedel Såvitt utredningen kunnat finna finns ingen samlad bild av mängden IT-baserade hjälpmedel som förskrivs inom ramen för landstingens hjälpmedelsverksamhet eller kostnaden för dessa. HI har dock beräknat försäljningen av vissa upphandlade IT-hjälpmedel. Beräk- ningen avser en tolvmånadersperiod /2002 och beloppen framgår av tabell 9.4. Uppgifterna baserar sig på uppgifter lämnade av leverantörer som har centrala avtal för avrop tecknade med . När det gäller datorbaserade hjälpme- del (exempelvis tillbehör till datorer) sker försäljning även utanför upphandlingsavtalen. Den sammanlagda försäljningen är således högre än beloppet i tabellen. 20Enligt remissyttrande till (S2003/2930/SK) i PM En kunskapsstrategi teknik, miljö och funktionshinder av HI 2003. 21Uppgifterna är preliminära. Av information från SCB framgår följande 1992 övertog kommunerna all omsorg om äldre och funktionshindrade från landstingen (Ädel- reformen). I och med detta omklassificerades den till ändamålet socialt skydd i nationalräken- skaperna (COFOG 10) och redovisas ej i ovanstående siffror. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Tabell 9.4 Försäljning av vissa av landstingen upphandlade IT-hjälp- medel /2002. Summa avser fakturerat belopp i exkl. moms Omgivningskontroll (fjärrstyrsystem) Uppgifter om försäljningen av hörapparater har viss relevans i sam- manhanget, även om sådana vanligtvis inte betecknas som IT-hjälp- medel, men väl hjälpmedel för information och kommunikation. Försäljningsbeloppet för hörapparater var under motsvarande tids- period och beloppet för reparation av hörapparater var . Noteras bör att när det gäller området hörapparater sker enligt HI så gott som all försäljning med användning av nämnda upphandlingsavtal. Den angivna för- säljningen motsvarar således tämligen väl samhällets kostnad för hörapparater. Någon särredovisning av försäljning av digitala hör- apparater finns inte. Förskrivning av datorbaserade hjälpmedel vid syncentraler och hjälpmedelscentraler HI samlar regelbundet statistik om förskrivning av hjälpmedel inom framförallt syncentralernas, hörcentralernas och hjälpmedelscentra- lernas ansvarsområden. I detta material återfinns vissa uppgifter om kostnader för datorbaserade hjälpmedel. Av materialet rörande syncentralernas verksamhet fram- går att inköpskostnaden för datorsystem var per invånare respektive 2002. Vid den genomsnittliga syncen- tralen var inköpskostnaden för samtliga synhjälpmedel in- klusive datorsystem, per invånare. Även 2001 var mot- svarande uppgift per invånare. Inköpskostnaderna för datorsystem inom syncentralernas verksamhet uppräknat till hela landet var . Motsvarande uppgift för var . Enligt HI bör siffrorna tolkas med Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik försiktighet då syncentralerna sinsemellan kan ha definierat be- greppet datorsystem på olika sätt. Antalet förskrivna förstorande videosystem (ISO 21 06 03) upp- gick uppräknat till hela landet till 1 979 stycken . Vid den genomsnittliga syncentralen uppgick antalet förskrivningar av förstorande videosystem per 100 000 invånare till 23. Antalet personer som vid den genomsnittliga syncentralen förskrivits ett datorsystem 2002 var per 100 000 invånare: 6 personer (1999), 5 personer (2000), 5 per- soner (2001) och 7 personer (2002). DAISY-spelaren, som var en ny hjälpmedelsprodukt i syncentralernas verksamhet, förskrevs under i tretton landsting/regioner. Per hade 15 landsting /regioner tagit beslut om förskrivning av spelare. Sammanlagt för- skrevs 898 stycken DAISY-spelare vid sjutton syncentraler. Mot- svarande uppgift var 246 stycken. Talboks- och genomförde en enkät till landstingen angående förskrivning av DAISY-spelare. Bland de uppgifter som efterfrågades var bland annat hur många DAISY-spelare som förskrevs till läshandikappade i respektive landsting . Enkätundersökningen visade att cirka 2 000 spelare hade förskrivits . HI har gjort en beräkning av hur stor andel av hjälpmedelscen- tralernas kostnader som de datorbaserade hjälpmedlen utgör. Re- sultatet framgår av tabell 9.5. Av resultaten framgår att de datorba- serade hjälpmedlen svarar för en mycket liten andel av de totala hjälpmedelskostnaderna vid hjälpmedelscentralerna. Noteras bör att bilden visar begränsad information. Den säger inget om hur stora kostnaderna för datorbaserade hjälpmedel inom landstingens hjälpmedelsverksamhet är. Hjälpmedelscentralerna svarar för vissa inköp. Till detta kommer syncentralernas och hörcentralernas kostnader. Dessutom tillkommer kostnader för datorbaserade hjälpmedel som andra enheter i vissa landsting har, exempelvis för inköp av kommunikationshjälpmedel och/eller barnhjälpmedel. Liknande förhållanden gäller för vissa av de övriga produktgrup- perna utanför IT-området. Vissa hjälpmedel köps exempelvis av hjälpmedelscentralerna medan andra hjälpmedel köps av olika kliniker. När det gäller området förflyttningshjälpmedel hanteras vissa inköp av landstingen, vissa av kommunerna. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Tabell 9.5 Fördelning av hjälpmedelscentralernas inköp på hjälp- medelsområden . Inköpsvärde i procent respektive belopp i Andel av inköpskostnader % Utrustning och anpassning av bostäder och andra lokaler Hantering och transport av En uppräkning baserad på uppgifter från 15 hjälpmedelscentraler. Kommunernas verksamhet med IT-baserade hjälpmedel har genom en enkätundersökning samlat vissa uppgifter om kommunernas erfarenheter av att tillhandahålla IT-baserade hjälpmedel. Enkäten skickades till 290 kommuner och svarsfrekvensen var , det vill säga svar erhölls från 248 av de 290 tillfrågade kommunerna. Två av en- kätens frågor rörde kommunernas erfarenheter av IT-hjälpmedel. Tillhandahåller kommunen någon form av elektroniskt påmin- nelsehjälpmedel för personer med kognitiva funktionshinder till exempel för påminnelse av medicinering? Förskriver kommunen så kallad nödsändare? Ett hjälpmedel som den enskilde bär på sig. Sändaren aktiveras av polisen för att kunna lokalisera personen (1997:16(S)). Svaren visade att av kommunerna tillhandahåller elektroniska påminnelsehjälpmedel och tillhandahåller nödsändare. Det rör sig om tämligen små volymer. Det sammanlagda antalet på- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik minnelsehjälpmedel var 168 med en variation av 1 25 per kommun i de kommuner som besvarat frågan jakande. På motsvarande sätt var det sammanlagda antalet nödsändare 129 stycken med en varia- tion av 1 12 per kommun. Uppgifterna skall tolkas med försik- tighet. Flera kommuner har haft svårigheter att uppge exakta antal. När det gäller volymer IT-hjälpmedel som betalas av kommunen har följande uppskattningar lämnats av en leverantör. Uppgifterna avser förhållandena . Leverantörens bedömning var att vid jämförelse med 1 000 sålda spisvakter såldes 50 passagevakter, 50 rörelsevakter, 150 sängvakter, 150 trampmattor och 30 nödsändare. Beräknad kostnad för IT-baserat anhörigstöd Inför beslut om införande av den i avsnitt 9.6 nämnda s k Action- tjänsten har man i kommun beräknat kostnaderna för den- samma. Man har också beräknat besparingar och den nettobesparing införandet av tjänsten antas innebära uppgår till cirka 95 000 kro- nor per familj/år. av den tryckta bokproduktionen produceras som talbok i . Talboks- och punktsskriftsbiblioteket, TPB, be- räknar att antalet talboksberättigade personer är av invånar- antalet. TPB gör bedömningen att cirka en procent av befolkningen lånar och läser talböcker, cirka 85 000 personer. I produceras talböcker digitalt i DAISY-format . För att kunna läsa och orientera sig i en krävs särskild uppspelningsutrustning, DAISY-spelare, eller till- gång till dator med programvara. Som nämnts förskriver flera av landstingen framför allt genom syncentralerna DAISY-spelare till synskadade personer. Biblioteken i länen/regionerna har i viss utsträckning kunnat låna spelare från Talboks- och punktskrifts- , TPB, för vidare utlån eller till projekt. Av TPB:s rapport till regeringen över det regionala utfallet av myndighetens verksamhet för framgår att TBP:s utlåning av DAISY- spelare till biblioteken uppgick till 8 284 lån, en ökning Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik var utlåningen av spelare mer än fördubblad jämfört med . uppgick utlåningen av spelare till 17 675 lån. Vid slutet av 2002 var 775 digitala talboksspelare av ett visst märke utlånade från TPB. TPB:s inköpskostnad för en talboksspelare hade varit . Vid detta utlånings- tillfälle motsvarade detta en kostnad på . I årsredovisningen framgår att TPB innehar ett bestånd om 2 384 digitala talboksspelare. Här ingår också de 1 170 spelare som är deponerade hos länen . Några hundra av spelarna är utlånade till studenter på universitet och högskolor. I allmänhet rör det sig om långtidslån. Resten lånas ut via korttidslån till folkbibliotek, sjukhusbibliotek med flera. Vid utgången av gavs sammanlagt 89 dagstidningar ut som taltidningar. 68 av dessa var radiotidningar, 12 var kasset- tidningar och 13 var RATS-tidningar (för Synskadade). kom ut som både radiotidning och . En tidning kom ut som både radio- och kassettidning. Statens kostnader för ersättning till tidningsföretagen, anskaff- ning av taltidningsmottagare samt service och underhåll av mot- tagarna uppgick till . I Tabell 9.6 återfinns uppgifter om antalet abonnenter av taltid- ningar vid utgången av 2001, 2002 respektive 2003. Tabell 9.6 Antal abonnenter av taltidningar vid utgången av åren 2001 2003 Kostnad för radiotidningsmottagare för nya abonnenter är cirka 4 600 per mottagare. Kostnad för RATS-mottagarenheten var vid Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik upphandlingen (dator, tal- syntes och RATS-program). kostnader 2003 för utrustning för mottag- ning av taltidningar framgår av tabell 9.7 nedan. Noteras bör att nämndens bidrag till tidningsföretagen under den aktuella tidspe- rioden utgjorde . Tabell 9.7 kostnader för mottagarutrustning Mottagare (radiotidningsmottagare, ) Kostnaden för hjälpmedel för elektronisk kommunikation Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation (texttelefoner, bildtelefoner) uppgick till . So- cialstyrelsen betalar ut statsbidraget till landsting eller kommunal- förbund som förskriver sådan utrustning. Fördelningen av bidraget grundar sig på respektive landstings genomsnittliga förbrukning av bidraget de närmaste tre föregående åren och antalet bosatta i . har haft regeringens uppdrag att följa upp effekterna för brukarna. Enligt en enkät som skickade ut till landstingen har mellan och – i genomsnitt av de av ut- betalade medlen (35,) förbrukats under 1 ¾ år (perioden kvartal tre 2001 kvartal ett 2003). I tabell 9.8 återfinns uppgifter om hur mycket landstingen/regionerna förbrukat av de som fördelades . Socialstyrel- sen avser göra en fördjupad uppföljning av utfallet, bland annat med syfte att undersöka orsakerna till att till- delade medel inte förbrukats. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Tabell 9.8 Redovisning av förbrukningen av statsbidrag till utrust- ning för elektronisk kommunikation Kostnaden för datorbaserade hjälpmedel i arbetslivet Som tidigare nämnts finns särskilda bestämmelser när det gäller bidragens storlek till datorbaserade hjälpmedel i arbetslivet. Be- loppsgränsen för stöd till arbetshjälpmedel om får överskridas i de fall hjälpmedlet är ett datorbaserat hjälpmedel. Denna bestämmelse gäller både inom AMVs ansvarsområde och för RFV/försäkringskassorna. Det har inte varit möjligt att få uppgifter om hur stor andel av samtliga ärenden som de datorbaserade hjälpmedlen utgör eller hur stora kostnaderna för datorbaserade hjälpmedel är inom AMVs verksamhet. AMS kostnader för s k utvecklingsarbetsplatser som ofta inne- håller datorbaserade hjälpmedel var under Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Under var motsvarande kostnad cirka 5,3 miljo- ner kronor. I försäkringskassornas beräkningar av kostnader för arbetshjälp- medel ingår kostnad för utredning och utprovning, köp och hyra av produkter, installation, reparation och service samt utbildning och information. Det totala beloppet för arbetshjälpmedel inom försäk- ringskassornas ansvarsområde för åren 2000 2002 framgår nedan. IT-hjälpmedel redovisas inte särskilt. har som tidigare nämnts genomfört en enkätundersökning till försäkringskassorna. Denna visar att de hjälpmedel som kassorna vanligtvis ger bidrag till är hörselhjälpmedel (hörapparater och hörseltekniska hjälpmedel). Därefter kommer bidrag till datorhjälpmedel. Exempel på dator- hjälpmedel är skärmläsningsprogram, datoranpassningar och upp- gradering av dataprogram. Nästan hälften av handläggarna vid för- säkringskassorna, , angav i undersökningen att andelen beslut som avsåg datorbaserade hjälpmedel var en fjärdedel eller färre av samtliga beslut. En femtedel av de svarande ansåg att andelen var mellan och . Kostnaden för elektronisk kommunikation När det gäller finansiering av post- och teletjänster som upphandlas genom sker finansiering via anslag över statsbudgeten. Anslaget var och var anslaget . Beloppet avser samtliga upphandlade tjänster till funktionshindrade inom post- och tele- området, det vill säga även inom postområdet. var kostnaden för tjänster inom teleområdet enbart . Motsvarande kostnad var . Antalet funktionshindrade användare av förmedlingstjänsten för texttelefoni beräknades vara cirka 8 000 personer . Antalet funktionshindrade användare av förmedlingstjänsten för bildtele- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik foni beräknades vara 200 personer. Målgruppen för tjänsten är enligt cirka 12 000 personer. Antal användare för övriga tjänster uppgår till: Nummerupplysning – cirka 13 000 abonnenter Förmedlingstjänst talskadade – cirka 60 personer Sjukvårdsupplysning på texttelefon – cirka 1 samtal per dag De kostnader personer med funktionshinder själva har för sina IT- baserade hjälpmedel har inte varit möjliga att beräkna. Några ex- empel på kostnader återfinns nedan. Vid förskrivning av datorbaserade hjälpmedel genom landsting- ens hjälpmedelsverksamhet gäller att brukaren i samtliga landsting svarar för förbrukningsmaterial som papper, färgpatroner, disketter etcetera. Även i arbetslivet gäller att brukaren betalar förbruknings- artiklar, till exempel batterier, till de hjälpmedel man beviljats bi- drag för. Till detta kommer försäkringsavgifter. Det gäller till exempel vanligtvis för arbetshjälpmedel i de fall arbetsgivaren inte svarar för försäkring av hjälpmedlen. I landsting där enbart programvara och tillbehör till datorer för- skrivs i ett datorbaserat hjälpmedel svarar brukaren själv för kost- naden för persondatorn. Även för vissa andra typer av informations- och kommunika- tionshjälpmedel uppstår i bland kostnader för införskaffande för den enskilde. Det gäller till exempel hörseltekniska hjälpmedel, som inte alltid tillhandahålls med samhällsstöd. Som framgår av utredningens arbete med frågan om avgifter för hjälpmedel förekommer egenavgifter, besöksavgifter, utprovnings- avgifter mm inom hälso- och sjukvårdssektorn då det gäller tillhan- dahållande av IT-hjälpmedel såväl som för andra typer av hjälpme- del. För vissa behovsgrupper (personer med läs- och skrivsvårighe- ter/dyslexi, vissa grupper med kognitiva och psykiska funktions- hinder) gäller att brukaren eller hans/hennes familj – i den mån man har möjlighet oftast själv får svara för införskaffande och kostnader för de hjälpmedel som behövs för att kompensera för funktionsnedsättningen i det dagliga livet. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Utredningen har också funnit att brukarens kostnader för tele- fonsamtal blir högre i de fall särskilda hjälpmedel (texttelefoner, bildtelefoner) används.