sou · GSB317d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Översyn av turistfrämjandets funktion, Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att se över det nuva- rande turistfrämjandets funktion, organisation och rollfördel- ning samt utvärdera måluppfyllelsen. Översynen skall avse Turistdelegationen och det av staten och turistnäringen gemen- samt ägda bolaget, . utvärdera den nuvarande verksamheten med beaktande av det övergripande målet för turistpolitiken och genomförandet av Framtidsprogrammet, analysera möjligheterna till samordningsvinster med annan främjande verksamhet, t.ex. inom ramen för i utlandet, kartlägga turistfrämjandets mål och organisation i ett urval andra länder, samt föreslå förändringar av turistfrämjandets funktion, verksam- het, rollfördelning och organisation om detta föranleds av översynen. Turistpolitikens nuvarande mål och organisation beslutade om inriktningen och utform- ningen av turistpolitiken (prop. 1994/95:177, bet. 1994/95:KrU28, rskr. 1994/95:395). Det övergripande målet för turistpolitiken är att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. Beslutet innebar vidare att en särskild myndighet skulle inrät- tas med uppgift att dels förbättra samordningen av olika statliga insatser som kan medverka till att stärka turistnäringens utveck- ling, dels öka samverkan mellan staten, regionala organ, kom- muner och näringen. Myndigheten skulle få huvudansvaret för att följa utvecklingen inom turistnäringen och svara för kun- skapsutveckling på området. Staten skulle vidare medverka i marknadsföringen av som turistland på vissa utlandsmarknader. Verksamheten skulle drivas i bolagsform och branschens företag inbjudas att bli del- ägare i bolaget. För dessa ändamål inrättades en ny myndighet, Turistdelegationen. bildades ett av staten och näringen gemensamt ägt bolag, , med uppgift att utomlands marknadsföra och informera om som turistland. har, förutom ansvaret för marknadsföringen av som turistland utomlands, även ansvar för varumärket och för "Sverigebilden" gentemot den inhemska marknaden. i utlandet (NSU, tidigare i utlandet) inrättades genom ett regeringsbeslut . NSU är ett forum för dialog, samråd och samarbete kring ett effektivt och långsiktigt Sverigefräm- jande med uppgift att ge råd till regeringen om inriktning, om- fattning och resursbehov. Verksamheten syftar till en nära sam- verkan mellan NSU-organisationernas företrädare i och utomlands samt med övriga aktörer inom det svenska interna- nätverket. är jämte Sve- riges Exportråd, Delegationen för utländska investeringar i Sve- rige (), och före- trädda i NSU. överlämnade den s.k. Framtidsgruppen, där det in- gick representanter för såväl staten som turistnäringen, till stats- rådet och företrädare för den svenska rese- och turistindustrin sin rapport – strategier för tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin. Tillsammans avses staten och turistnäringen ta ett ansvar för att successivt genom- föra Framtidsgruppens strategi och förslag till åtgärder utifrån en uppgjord ansvars- och rollfördelning. Denna process bedöms pågå under och den skall kontinuerligt följas upp och utvärderas. Framtidsgruppens slutsats när det gäller främ- jandets organisatoriska struktur är att organisationen i sig inte bör ändras, men att fördelningen av ansvar och uppgifter mellan myndigheten och bolaget bör tydliggöras. I har motioner lagts fram med innebörden att det finns behov av att se över statens organisation av turistfrämjandet. Även från turistnäringens sida har det framförts önskemål om en organisatorisk översyn av statens arbete inom svensk turism. En särskild utredare tillkallas med uppgift att genomföra en översyn av turistfrämjandets funktion, organisation och rollför- delning samt utvärdera måluppfyllelsen. Översynen skall göras med beaktande av det övergripande målet för turistpolitiken och Framtidsprogrammets genomförande. En bedömning skall även göras av hur jämställdhets- och miljömål beaktas inom turistpoli- tiken. Översynen skall avse Turistdelegationen och samt rollfördelningen och samverkan mellan dessa båda organ. När det gäller skall översy- nen ske i samråd . Denna del av översynen skall särskilt avse utlandsorganisationen samt arbets- och representationsformerna. Utredaren skall be- döma hur samarbetet med utrikesförvaltningen och andra svenska främjandeaktörer i utlandet fungerat med hänsyn till förordningen (1998:1380) om ändring i förordningen (1992:247) med instruktion för utrikesrepresentationen. Utredaren skall analysera möjligheterna till kostnadseffektiva samordningsvinster, bl.a. med annan främjandeverksamhet av betydelse för Sverigebilden, t.ex. inom ramen för NSU och ge- nom en utvecklad användning av informationsteknik. Utredaren skall vidare kartlägga turistfrämjandets mål och or- ganisation i ett antal andra länder, främst i våra närmarknader och i Europeiska unionen. Om utredaren anser att turistfrämjandets funktion, organisa- tion eller rollfördelning behöver förändras, skall utredaren lämna förslag inom ramen för det övergripande målet för turistpoliti- ken. Förslagen skall vara statsfinansiellt neutrala. Utredaren skall ha samråd med Turistdelegationen, och andra offentliga och privata aktörer, bl.a. de som ingår i NSU. Utredaren skall vidare ha kontakt med rese- och turistnäringen i övrigt, bl.a. Rese- och Turistindustrin i , och lokala/regionala turistor- ganisationer. Utredaren skall också ha kontakt med . Utredaren skall ta del av tidigare utredningar om svensk tu- rism och Sverigeinformation. Utredaren skall redovisa uppdraget . Regleringbrev för avseende Turistdelegationen, m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv (rskr. 2002/03:74) har beslutat om Turistdelegationens verksamhet för (prop. 2002/03:1, utg.omr. 24, bet 2002/03:NU1, rskr. 2002/03:74). Följande gäller för verksamheten inom Turistdelegationens an- svarsområde. Målet är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sys- selsättning genom fler och växande företag. Det övergripande målet för turistpolitiken är att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkur- renskraftig turistnäring. Verksamhetsområde Entreprenörskap, information, rådgivning och kompetensutveckling Målet är att bidra till ökad kompetens och skapa goda möjligheter för företagsutveckling och företagande. Stärka turistnäringens utveckling genom att främja ökad tillgång till den offentliga arena olika statliga och kommunala insatser repre- senterar. Vilka insatser som gjorts och kostnaderna för dessa, hur många myndigheter/bolag som tagit del av de olika informationsinsatserna, hur myndigheterna/bolagen har uppfattat värdet och nyttan av Turistdelegationens insatser, hur Turistdelegationen har uppfattats av närliggande marknads- aktörer, vilka aktiviteter som gjorts tillsammans med och kostnaderna för dessa, hur företag/företagare och aktörer som arbetar med turism har uppfattat värdet och nyttan av insatserna , en bedömning av i vilken omfattning Turistdelegationen har uppnått uppsatt mål. Kompetensförsörjningen inom turistnäringen skall stärkas. Öka förståelsen av turistnäringen genom att till myndigheter och företag med centrala uppgifter inom den ekonomiska politiken förmedla ekonomisk grundinformation om näringens utveckling. Vilka insatser som gjorts och kostnaderna för dessa, hur många företag, myndigheter och andra intressenter som tagit del av informationsinsatserna, hur värdet av Turistdelegationens insatser har uppfattats, en bedömning av i vilken omfattning Turistdelegationen har uppnått uppsatta mål. Redovisning av turismens andel av BNP, antalet sysselsatta i turistnäringen, marknadsutveckling och tendenser vad gäller inhemsk och inkommande turism samt internationella rese- trenderanalys av omständigheter/faktorer som har påverkat ut- vecklingen. Återrapporteringen redovisas översiktligt i årsredovisningen och utförligt i samband med att stati- stiksammanfattning är färdigställd. Övriga mål och återrapportering Turistdelegationen skall bidra till utvecklingsarbete inom Euro- peiska unionen. Vilka insatser som gjorts. I den mån informationsmaterial relevant för det europeiska samar- betet tas fram bör detta kunna presenteras på något av de euro- peiska huvudspråken. Turismens utveckling skall ske på ett för miljön och naturen håll- bart sätt. Vilka insatser som gjorts och kostnaderna för dessa, hur många företag och andra intressenter som omfattats av arbetet, hur företag och aktörer som arbetar med turism har uppfattat värdet och nyttan av Turistdelegationens insatser, en bedömning av i vilken omfattning Turistdelegationen har uppnått uppsatt mål. Vilka utredningsinsatser som gjorts och kostnaderna för dessa, hur företagen/företagare och andra intressenter inom turist- näringen har uppfattat värdet av utredningsarbetet, hur utredningsarbetet har bidragit till att stärka samverkan mel- lan å ena sidan statliga och kommunala åtgärder och å andra sidan turistbranschens tjänster. Turistdelegationen skall bidra till att målet för den regionala ut- vecklingspolitiken, väl fungerande och hållbara lokala arbetsmark- nadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet, uppnås. Detta innebär att Turistdelegationen skall vara en samverkanspart i de regionala tillväxtprogrammen genom att bidra med analys-, metod- och kompetensstöd inom sitt ansvars- och kompetensom- råde. Turistdelegationen bör medverka till finansieringen av de regionala tillväxtavtalen och de regionala tillväxtprogrammen. Turistdelegationen skall redovisa myn- dighetens insatser och åtgärder inom ramen för regionala tillväxt- avtal och regionala tillväxtprogram. Av redovisningen inom ramen för de regionala tillväxtavtalen skall även framgå vilket eller vilka av myndighetens anslag som kommer i fråga samt beslutade och ut- betalda belopp. Den närmare utformningen av redovisningen kommer att framgå av särskilt underlag från (). redovisa insatser för genomförandet av Framtidsprogrammet, redovisa samarbetet med rese- och turistindustrin i genomförandet av Framtidsprogrammet, lämna en sammanfattande bedömning av tillståndet och utveck- lingen inom området, redovisa de viktigaste statliga insatserna inom turistområdet, lämna en redogörelse för de effekter de statliga insatserna inom turistområdet bedöms ha haft för utvecklingen inom området, redogöra för samarbete med intresseorganisationer med anknytning till turismen, redovisa insatserna i det mellanstatliga samarbetet i turistfrågor inom för , Baltic 21-turistsektorn. Turistdelegationen skall redovisa utgiftsprognoser för åren 2003– 2006 för samtliga anslag/anslagsposter, inkl. äldre anslag som myn- digheten disponerar. Redovisningen skall ske senast: Turistdelegationen skall halvårsvis redovisa sin bedömning av de viktigare initiativ inom verksamhetsområdet som EG-kommissio- nen arbetat med . Redovisningen skall lämnas och . Anslaget disponeras av Turistdelegationen (anslagspost 1)och (anslagspost 2). Underindelning av anslag: Verksamheten i Rese- och m.m. (ram) Anslagspost 2: Utbetalas till kvartalsvis i förskott. Av anslagssparandet på anslagsposten till Turistdelegationens dis- position får disponeras av myndigheten . Riktlinjer för avseende viss verksamhet i inom utgiftsområde 24 Näringsliv (rskr.2002/03:74) har beslutat om anslaget 38:4 Turistfrämjande för bud- (prop.2002/03:1, utg.omr. 24, bet.2002/03:NU1, rskr.2002/03:74). skall betala ut till kvartalsvis i förskott. Bidraget finansieras från anslaget 38:4 Turistfrämjande, anslagspost 2 Verksamheten i m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Enligt det omförhandlade avtalet mellan turistnäringen och staten vad avser finansieringen av bolaget verksamhet skall de aktieägartillskott som staten tillskjuter för verksamheten finansiera bolagets basverksamhet och den övergripande image- marknadsföringen, dvs. Näringen skall finansi- era riktade aktiviteter dvs. produktmarknadsföringen i anslutning till bolagets verksamhet. Det förutsätts att finansieringen av denna produktmarknadsföring uppgår till minst samma belopp som staten tillskjuter för imagemarknadsföringen med inriktning att nivån på denna produktmarknadsföring bör ökas till motsvarande belopp som statens aktieägartillskott. Regeringen beslutar att följande skall gälla för den verksamhet som finansieras av anslaget. Återrapportering skall lämnas till re- geringen . Målet är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sys- selsättning genom fler och växande företag. Det övergripande målet för turistpolitiken är att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkur- renskraftig turistnäring. Mål och återrapporteringskrav för det statliga uppdraget Turismen skall öka genom övergripande marknadsföring av och information om som turistland utomlands. Omfattning, inriktning och prioriteringar avseende marknads- föringsinsatserna fördelat på marknader, produktområden och målgrupper, kostnaden per genomförd insats och medfinansiering från turistnäringen, omfattning, inriktning och prioriteringar avseende informa- tionsinsatserna fördelat på marknader, produktområden och målgrupper, kostnaden för olika typer av informationsinsatser, hur företagen och andra intressenter inom turistnäringen upp- fatta insatserna, i vilken omfattning uppsatt mål har uppnåtts. Marknadsföringen av varumärket gent- emot den inhemska marknaden skall påbörjas. Omfattning och inriktning av insatserna, kostnaden per genomförd insats, hur företagen och andra intressenter inom turistnäringen upp- fattat insatserna, i vilken omfattning uppsatt mål har uppnåtts. Utveckling och anpassning av informationsteknik för främst små och medelstora turistföretag skall öka. Vilka insatser som gjorts och kostnader för dessa, andelen medfinansiering från turistnäringen, hur företagen och andra intressenter inom turistnäringen upp- fattat insatserna, i vilken omfattning uppsatt mål har uppnåtts. Samarbete med Turistdelegationen och andra statligt finansierade organ med Sverigefrämjande verksamhet skall fortsätta utvecklas. Vilka insatser som gjorts, hur värdet av samarbetet uppfattats av berörda intressenter, i vilken omfattning uppsatt mål har uppnåtts. Omstrukturering av verksamheten skall fortsätta för att få större flexibilitet och lägre fasta kostnader. Vilka insatser som gjorts och kostnader för dessa, hur företag och andra intressenter inom turistnäringen uppfat- tat värdet av omstruktureringen, i vilken omfattning uppsatt mål har nåtts. skall redovisa insatser för ge- nomförandet av Framtidsprogrammet och samarbetet med rese- och turistindustrin i detta. Regionala tillväxtavtal och regionala tillväxtprogram skall bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken, väl fungerande och hållbara arbets- marknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet, uppnås. Detta innebär att bolaget skall vara samverkanspart i de regionala tillväxtprogrammen genom att bidra med analys-, metod- och kompetensstöd inom sitt ansvars- och kompetensområde. Bo- laget kan medverka till finansiering av de regionala tillväxtavtalen och de regionala tillväxtprogrammen. skall redovisa bolagets insatser och åtgärder inkl. finansiering inom ramen för regionala tillväxtavtal och regionala tillväxtprogram. Den närmare utformningen av redovisningen kommer att framgå av sär- kilt underlag från (). Fakta om turism och turistnäringen i En sammanställning gjord av , Turistdelegationen har anslutit sig till den av internatio- nellt vedertagna definitionen av turism. Detta ställer specifika krav på hur volymer och ekonomi ska mätas. Företeelsen turism och det vi kallar turistnäring skiljer sig markant från övriga aktiviteter och näringar eftersom företeelsen och därmed även näringen definieras utifrån konsumenternas beteende. Det går inte att, som i nästan alla andra näringar, förlita sig till enbart produktionsdata. Turist- näringen består av en mängd olika branscher som var och en bidrar med en större eller mindre andel av sin totala omsättning. För att beskriva turismen och mäta utvecklingen behövs därför en mängd olika data. Det finns till exempel produktionsdata som mäter volymer och enskilda branschers totala omsättning. Dessa data måste sedan kompletteras med omfattande konsumentunder- sökningar för att kunna beskriva näringen. har som ett av de första länderna i världen anpassat sina beräkningar av turist- näringens konsumtion till nya stan- dard som godkändes av FN . Man kan därför på natio- nell nivå ge en god beskrivning av turistnäringens effekter på eko- nomi och sysselsättning. Men som en följd av den heterogena struktur som kännetecknar näringen, återstår det fortfarande mycket arbete för att nå fram till ett tillförlitligt sätt att mäta näringens samlade effektivitet och lönsamhet. Turistdelegationens begreppsnyckel för turismen är en samman- ställning av () rapport commendations on Tourism Statistics. Översättning och anpassning till svenska förhållanden har skett i samråd med ett stort antal före- trädare för den svenska turistnäringen. Några av basbegreppen följer. Turism omfattar människors aktiviteter platser utanför sin vanliga omgivning fritid, affärer eller andra syften. när de reser till och vistas på än för Syftet med begreppet är att ge möjlighet att skilja ut resenärer som ska ingå i turiststatistiken från övriga resenärer. Den aktuella pro- blemställningen bestämmer hur begreppet vanlig omgivning ska avgränsas efter någon av tre faktorer: Avstånd, bortovarotid samt plats eller administrativt område. Inhemsk turism, innefattar de som har sin hemvist i ett givet land och reser i det landet, inkommande turism, innefattar de som reser i ett givet land och har sin hemvist i ett annat land, utgående turism, innefattar de som har sin hemvist i ett givet land och reser i något annat land. En besökare kan ha många syften med en resa, men har alltid ett huvudsyfte utan vilket resan inte skulle ha blivit av. WTO- rekommendationerna föreslår följande indelning. Fritid, rekreation och semester, besök hos släkt och vänner, affärer och uppdrag, hälso- och friskvård, Exempel på övriga basbegrepp som finns definierade är; kategorier av turism, vistelsetid och besökare. Affärer och uppdrag – Mötesindustrin Som en första åtgärd i syfte att åskådliggöra mötesindustrins sam- lade värde och tydliggöra dess storlek och omfattning publicerade Turistdelegationen 2001, rapporten – Den svenska mötesindustrin. Affärsresandets totala omsättning (miljarder) Källa: Den svenska mötesindustrin, Turistdelegationen 2001. I rapporten konstateras att svenskarnas affärsresande (inklusive mötesindustrin och individuellt affärsresande) totalt omsatte (2000) varav den svenska mötesindustrin om- satte ca exkl. transporter med egen bil och traktamente (figur 1). Fördelning av omsättning inom mötesindustrin (miljarder) Källa: Den svenska mötesindustrin, Turistdelegationen 2001. Mötesindustrin är fördelad på följande vis: konferenser ca 21,5 miljarder varav 15 miljarder iSverige och 6,5 miljarder utomlands, mässor ca 7,5 miljarder varav 5,5 miljarder iSverige och 2 miljarder utomlands, kongresser 4 miljarder varav 3 miljarder iSverige och 1 miljard utomlands (figur 2). Enligt () ökade världsturismen, mätt i antal internationella ankomster, 2002 till drygt 700 miljoner. I , som tar emot av den internationella turismen i världen, ökade antalet ankomster till drygt 400 miljoner och i ökade antalet utländska gästnätter 2002, med till drygt 9,8 miljoner. Utlandsresor med minst en övernattning (WTO). Utländska gästnätter på hotell, stugbyar och vandrarhem i (Turistdelegationen/SCB) Data i figur 3 ger en uppfattning om hus resandet i världen har ut- vecklats. Bilden visar hur den utländska turismen har utvecklats och utvecklingen av antalet utlandsresor i världen. Trots att kur- vorna inte är jämförbara, ger de dock en indikation på hur utvecklat sin inkommande turism från utlandet. har som ett av de första länderna i världen anpassat sina be- räkningar av turistnäringens effekter på ekonomi och sysselsättning till WTOs nya standard som godkändes av FN . registrerades en svag tillbakagång av exportintäkterna, trots att de utländska besöksvolymerna ökar, vilket beror på färre affärsresenärer (som spenderar mer) och fler fritidsrese- närer från närmarknaderna (som spenderar mindre). Utveckling av turismexporten jämfört med totala export 1995 till 2002 Trots detta har turistnäringens exportvärde ökat snabbare än totala export. har totala export i lö- pande priser ökad och turismexporten (figur 4). Turismexport är också den enda exportnäring som skapar direkta momsintäkter till statskassan. uppgick momsen på utländsk turismkonsumtion i till . Turismexporten och exportvärden för några viktiga varu- områden De svenska exportintäkterna på är lika stora som den svenska personbilsexporten eller större än möbel- och trä- varuexporten tillsammans (figur 5). Turistnäringens total omsättning i fördelat på olika branscher 2002 De branscher som får de största intäkterna från turism är: handeln () varuinköp, livsmedel, sou- venirer och gränshandel, luftfarten (), restauranger (knapp ), drivmedel (), boendeanläggningar () hotell, stug- byar, vandrarhem och camping (figur 6). Nyckeltal för turistnäringen i , 1995 till 2002. Reviderande och slutgiltiga data samt preli- minära data (löpande priser) Källa: Turistdelegationen & SCB/Nationalräkenskaperna. Turistnäringens andel av BNP var ungefär lika stor , +1,jämfört med , +2,jämfört med , den utländska konsumtionen utgjorde , – jämfört med , antalet sysselsatta uppgick till drygt 126 000 helårsverken, +1,jämfört med . har sysselsätt- ningen ökat eller 32 000 årsverken (figur 7). genomfördes 42,9 miljoner övernattningar på hotell, stug- byar, vandrarhem och campingplatser i . En ökning jämfört med . Hotell, plus , stugbyar, plus och vandrarhem, plus och camping, plus . De svenska gästnätterna var 32,2 miljoner, plus . De utländska gästnätterna var 9,8 miljoner, plus jäm- fört med 2001. Från utlandsmarknaderna var det en svag minskning , men och framåt var det ökningar . Efter händelserna skedde en kraftig omfördelning av resandet till förmån för närmarknaderna. Den utvecklingen har bestått . Den största ökningen visar och som ökade med 24 resp. . som volymmässigt är näst störst ökade . Hotellen svarar för av av volymerna och av intäkterna (figur 8). För sommarmånaderna (juni, ) var ökningen i bo- endet på hotell, stugbyar, och vandrarhem . En ökning med för svenskar och en minskning med för utlänningar. De totala volymerna låg på samma nivå (), minskade () och ökade igen (). Rumsbeläggningen på hotellen minskade från som ett resultat av att rumskapaciteten på hotellen ökade och rumsför- säljningen minskade . Utveckling av logiintäkter och gästnätter på hotell, stug- byar & vandrarhem, juni till aug, 1998–2003 Källa: Turistdelegationen & SCB. Logiintäkterna som i löpande priser ökade både 2001 och 2002, minskade med (figur 9). gjordes det totalt 23,7 miljoner övernattningar på hotell, stugbyar och vandrarhem i , oförändrat jämfört med . Andelen utländska gästnätter minskade och svenska gästnätter ökade . Inkvarteringsstatistik 1985 till 2002 Gästnätter (tusental), helår 1985–2002, hotell, stugbyar, vandrarhem och camping Källa: Turistdelegationen & SCB. Turismen i har haft en stadig volymökning . (1998 till 2002) har den totala ökningen varit , från totalt 37 miljoner till drygt 42 miljoner gästnätter (figur 10). IBIS – inkommande besökare i Syftet med intervjuerna i IBIS-undersökningen är att vid gränserna få en god uppfattning om volymer, dvs. hur många utländska besö- kare som besöker , när och varför. Undersökningen har ge- nomförts på Turistdelegationens uppdrag av SCB. IBIS-undersökningen visar att totalt 14,2 miljoner ut- ländska besök genomfördes i . Av dessa var drygt hälften, 7,5 miljoner, besökare som övernattade. Flest besökare kom från våra nordiska grannländer, 8,7miljoner, vilket är nära 2/3 av alla besökare.