sou · GSB314d2 · 2005-01-01 00:00:00 — KONTAKTER MED LÄNSSTYRELSERNA OCH Hur ofta har Din myndighet kontakt med länsstyrelserna? flera ggr/år ett par ggr/år Hur många länsstyrelser har Din myndighet i regel kontakt med? 3.Om du besvarat frågan 2 med ett fåtal eller en ange vilka/vilken. 4.På vilken nivå sker kontakterna oftast? På lednings- eller handläggarnivå? 5.Vilket innehåll har dessa kontakter? (fler svarsalternativ möjliga) diskussion om uppgifter & ansvarsfördelning gemensam uppföljning & redovisning Om du besvarat fråga 5 med annat, ange vad detta innefattar. 6.Finns det några pågående projekt eller liknande aktiviteter för att utveckla Din myndighets kontakter med länsstyrelserna? 7.Vilka kontakter har Din myndighet med /fackdepartementen när det gäller länsstyrelseanknutna frågor? 8.Vid vilka tillfällen och i vilka sammanhang har Din myndighet gemensamma kontakter och/eller gemensamt samarbete i någon form med såväl /fackdepartement som länsstyrelserna? Hur upplever Du att Din myndighets kontakter med länsstyrelserna fungerar? 2.På vilket sätt anser Du att samarbetet och kontakterna mellan Din myndighet och länsstyrelserna kan vidareutvecklas? 3.På vilket sätt skulle gemensamma kontakter och/eller gemensamt samarbete med /fackdepartementen och länsstyrelserna kunna utvecklas? Avsnitt III hanterar finansieringsfrågor mellan centrala verk och länsstyrelserna. Det kan t.ex. röra sig om att det centrala verket har dispositionsrätt över ett eller flera anslag som skall betalas ut till länsstyrelserna som bidrag, före eller efter genomförd verksamhet. Det kan också röra sig om situationer där länsstyrelserna tar betalt för att utföra vissa uppdrag/uppgifter åt det centrala verket. Har Din myndighet ingen sådan finansieringsordning med länsstyrelserna, hoppa över avsnitt III och gå vidare till avsnitt IV. Vilken finansieringsordning gäller mellan Din myndighet och länsstyrelserna? Om flera områden är aktuella och finansieringsordningen skiljer sig åt, ange vilken finansieringsordning som gäller för respektive område. 1.Vad anser Du om den nuvarande finansieringsordningen mellan Er myndighet och länsstyrelserna? 2.Finns det behov av att förändra något? Här finns möjlighet att ta upp andra synpunkter eller funderingar som rör Din myndighets relation till länsstyrelserna (om ev. olikheter i perspektiv på verksamheten, målformuleringar, samarbets- och samverkansformer av olika slag). Tack för Din medverkan! Sammanställning av samarbets- områden mellan länsstyrelserna och sektorsmyndigheterna 34 sektorsmyndigheter har besvarat en enkät om länsstyrelserna (Fi2003/11). Enkäten har fungerat som ett underlag till Läns- styrelseutredningens arbete. På frågan Inom vilket /vilka områden (typer av ärenden, verksamheter etc.) har din myndighet sam- arbete/aktiviteter med en eller flera länsstyrelser? har myndig- heterna svarat bl.a. följande: Regionala tillväxtprogrammen, regionala kompetensråd och inte- grationsfrågor. Verket har mycket samarbete med länsstyrelserna bland annat genom tvingande lagstiftning där beslut krävs från länsstyrelserna, men även när verket överklagar ärenden och i övrigt i samband med behov av policys etc. i olika frågor där länsstyrelsernas expertfunktioner kan hjälpa till. Exempelvis sker detta i samband med planeringsprocessen för byggande av ny järnväg, i MKB- frågor, i frågor om farligt gods samt utifrån problematiken i bygglovfrågor (exempelvis avstånd för nybyggande av bostadshus invid järnväg). Alla länsstyrelser angående: byggd miljö och hushållning med mark- och vattenområden, fysisk planering, byggande och boende, bostadsfinansiering (inklusive den centrala administrationen och förvaltningen av datahandläggningsstöd till länsstyrelserna), bostadsförsörjning, handikappfrågor inom verksamhetsområdet, miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (årliga uppföljningar samt fördjupad ), övergripande miljömålsfrågor som avser fysisk planering, byggnader och hushållning med mark och vatten. Särskilda regeringsuppdrag vid ingången av : Utvärdera bidragsgivningen till bostadsinvesteringar som främ- jar ekologisk hållbarhet (tillsammans med ). Redovisning av arbete angående byggsektorn, vad avser ekologiskt hållbar utveckling, såsom hur sektorsansvaret för miljön, de nationella miljökvalitetsmålen och miljölednings- system integreras bland annat genom samarbete med andra aktörer såsom länsstyrelserna. erhållna eller pågående regeringsuppdrag där samråd/sam- verkan med olika länsstyrelser är en förutsättning: Redovisning av de övergripande förutsättningarna för stor- skalig utbyggnad av vindkraftsanläggningar i havs- och fjäll- områden. Planera med vindkraft för hållbar utveckling – handbok. Identifiera potentiella områden för samordning och utarbeta metoder för effektiv sektorssamordning (koordi- nerar) Underhållsuppdraget, dvs. ge en överblick över underhålls- behovet i bostadsfastigheter skall redovisa hur verket bedömer att kommunernas och länsstyrelsernas insatser i fråga om tillsyn i byggandet har utvecklats samt om systemet fungerar och efterlevs. skall beträffande delmålen till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö stödja länsstyrelsernas och kommunernas arbete med att ta fram program och strategier enligt delmålet om planeringsunderlag, utveckla samordningen med och mellan de myndigheter som berörs av delmålen Myndigheten skall, där så är relevant, vara en samverkanspart i de regionala tillväxtprogrammen genom att bidra med analys-, metod- och kompetensstöd inom sitt ansvars- och kompetens- område. skall översiktligt redovisa hur digitalt lagrad infor- mation och informationsteknik används och hur användningen kan bli bredare och mer frekvent. Berör t.ex. länsstyrelsernas redovisning av riksintressen och förvaltningen av PilotGIS+. Det europeiska och transnationella samarbetet skall främjas med utveckling av planeringsmetoder för en rättvis och hållbar utveckling. skall redovisa insatser och resurser inom det internationella samarbetet och erfarenheter och resultat av utvecklingsarbetet. Detta kan exemplifieras med arbetet med Handlingsprogram för hållbar utveckling i , där läns- styrelserna är en målgrupp. skall redovisa hur verket bedömer att kommunernas och länsstyrelsernas insatser i fråga om tillsyn i byggandet har utvecklats och om systemet fungerar och efterlevs. är beslutande i överklagade bidragsärenden (där läns- styrelserna har tagit första beslutet) utfärdar föreskrifter och allmänna råd för bidragshanteringen. respektive översiktsplaneenkäten görs i samarbete med länsstyrelserna. Uppföljningar görs av effekterna av aktuella investeringsbidrag, där bland annat länsstyrelserna utgör en målgrupp. Exempel på egeninitierade projekt: Metodutveckling av bostadsförsörjningsplanering i ett regionalt perspektiv med de fem länsstyrelserna i Stockholm-Mälar- regionen. (Jämför regleringsbrevet: skall redovisa hur statliga och kommunala myndigheter genom samverkan över sektorsgränserna i samhällsplaneringen bidrar till hållbar ut- veckling och en god livsmiljö.) Medverkan vid länsstyrelsernas planenheters regionala möten, anordnande av Plan- och byggdagar, årliga gemensamma möten med länsråd, länsarkitekter och länsbostadsdirektörer. Nor- diska nätverk med bland annat representanter från länsstyrelser för att kunna sprida ny kunskap. Medverkan i projekt om förorenade områden. Naturvårds- verket är huvudman och länsstyrelserna är en viktig sam- verkanspart. Anledningen är att problematiken med för- oreningar i mark och vatten ibland uppmärksammas alltför sent i planerings- och exploateringsprocessen. Kollektivtrafiken i samhällsplaneringen, analys och rapport som bland annat vänder sig till beslutsfattare på regional nivå. Kunskapsförmedling t.ex. avseende vattenfrågorna i plane- ringen, hur miljökvalitetsnormer kan hanteras i fysisk planering enligt , implementeringen av EG-direk- tiven: Ramdirektiv för vatten och SMB-direktivet (strategiska miljöbedömningar), förvaltning av värdefulla bebyggelse- miljöer, hanteringen av tredimensionell fastighetsbildning (samarbete med ). Frågor om planering för förnybara energikällor. Frågor enl. 3 kap. 8 § (riksintressen). Beredskapsfrågor/försörjningssäkerhet. Bidragsärenden avseende anslutning till fjärrvärme. Samarbete och kontakter med länsstyrelserna sker via konferenser som äger rum . På dessa deltar dels läns- styrelsernas länsfiskekonsulenter, dels länsråd. Omfattande kon- takter av mer informell karaktär sker också fortlöpande. Följande samarbetsområden kan identifieras: Alkohol, tobak, ohälsa, långtidssjukskrivning, genderfrågor, frågor rörande miljömål. Framförallt inom områdena regional utveckling och frågor knutna till landsbygdsutveckling. När det gäller specifika ärenden är läns- styrelserna skyldiga att samråda med vid änd- ringar av områden för landsbygdsstöd och kommersiell service. Överlämnar vissa anmälningsärenden för tillsyn. Analyser, utvärdering, statistik med mera. Utveckling av kommunernas med flera lokalt berörda lokala aktörers introduktion för nyanlända invandrare. Regional sam- ordning av flyktingmottagandet och introduktionsinsatserna så att hela länets/regionens samlade resurser samordnat utnyttjas för att ge möjligheter till ökad individualisering i genom- förandet av introduktionsinsatserna utifrån individens för- utsättningar och behov. länsstyrelsernas arbete med integration och mångfald Granskning av jämställdhetsplaner, regelbundna möten och kon- takter med länsstyrelsernas jämställdhetsexperter. Vattenverksamhet och naturvårdsmål. Avstående av arv som tillfallit Allmänna arvsfonden. Indelningsfrågor vad gäller indelning. Inspektioner, vägledning av kommuner samt tillståndsgivning av särskilt farliga kemiska produkter. Miljömålsarbetet och det av beslutade miljökvalitets- målet Giftfri miljö. () arbetar i nära samarbete med länsstyrelserna för att utveckla rollen som geografiskt områdes- ansvarig på regional nivå. Stödet syftar till att: Bygga upp och upprätthålla relevanta nätverk Göra regionala risk- och sårbarhetsanalyser Ha förmåga att informera Verka för effektivt resursutnyttjande Ge en enhetlig inriktning av krishanteringsförberedelserna Stödja arbetet med krishantering Frågor relaterade till ekonomisk ersättning för länsstyrelsernas krishanteringsarbete. Utbildningsstöd i form av anpassade/efterfrågade kurser samt regelbundet återkommande kursverksamhet Tekniskt stöd exempelvis informations- och telesäkerhets- åtgärder, drift och underhåll av ledningsplatser, drift av läns- styrelsernas gemensamma intranät (LSTNET) ansvarar bl.a. för frågor om fastighetsindelning och för grundläggande landskaps- och fastighetsinformation. kan initiera och överklaga lantmäteriförrätt- ningar. är genom att man samordnar ett antal allmänna intressen ofta samrådspart i förrättningar. Lantmäterimyndigheterna (LM) deltar i en del fall i länsstyrel- sens beredning av olika mark- och andra planeringsfrågor. På LM finns regionala samordnare av fastighets- och land- skapsinformation som har ett varierande samarbete med läns- styrelsen om effektiv informationsanvändning. Det finns också ett samarbete med i total- försvarsfrågor (Lantmäteriet är samordnare inom funktionen landskapsinformation). Grundläggande landskaps- och fastighetsinformation: Inom detta område finns samarbete inom informationsförsörj- ningen av fastighetsinformation/geografisk information. Tillståndsgivning och tillsyn över lotterier som bedrivs i två eller fler kommuner samt bingospel. Samarbete sker inom i princip hela ansvars- område, dvs. samarbetet/kontakterna innefattar ett brett spektrum av frågor som rör miljöarbetet nationellt, regionalt och lokalt, inkl. EU- och internationella aspekter av detta. I roll som central miljömyndighet ingår att föreslå mål, åtgärder och styrmedel i miljöpolitiken och miljöarbetet, genomföra miljö- politiska beslut om statliga anslag, lagtillämpning m.m. samt att följa upp och utvärdera miljösituationen och miljöarbetet. I allt detta ingår en rad olika frågor, t.ex. frågor om och implementering av EG-direktiv, information, utveckling av strate- gier och styrmedel för integrering av miljöansvar i olika samhälls- sektorer, internationellt arbete, naturvård inklusive skydd och skötsel av värdefulla naturområden m.m., sanering/återställning av förorenade områden, övervakning av tillståndet i miljön, uppfölj- ning/utvärdering av miljökvalitetsmålen, uppföljning/rapportering av utsläpp och miljöpåverkan, etc. Totalförsvar, svåra påfrestningar, robusthet vid bredbandsutbygg- nad, kartläggning av bredbandsutbyggnaden, stödfunktion till läns- styrelserna gällande bredbandsutbyggnaden. utbetalar anslagsmedel till räntekontot och till- handahåller lån (till anläggningstillgångar) till samtliga länsstyrel- ser. Enkäten har besvarats av länspolismästarna i , och . Djurärenden (tamboskap) Trafikfrågor (körkortsfrågor) Risk och sårbarhetsfrågor samt Samordningsfrågor vid Höga flöden. I samband med kungliga besök. Följande redogörelse gör inte anspråk på att heltäckande beskriva de samarbets- och kontaktområden som finns mellan i och polismyndigheten. Författningsstyrda kontakter i samband med polismyndighetsärenden, är exempelvis: Kontakter med i dess egenskap av överpröv- ningsinstans bl.a. vid beslut enligt ordningslagen, hotellagen, hittegodslagen. Kontakter med stöd av djurskyddslagen bl.a. vid omhänder- tagande av djur Kontakter i samband med tillsyn med stöd av alkohollagen. Kontakter där är beslutsinstans med polismyndig- heten som remissinstans bl.a. för tillstånd till tävling på väg, för beslut enligt lagen om bevakningsföretag och lagen om kamera- övervakning Kontakter i samband med körkortsfrågor Tillsynen av säkerheten kring gruvhål Aktiviteter/samarbete inom ramen för räddningstjänsten: har tillkom- mit på initiativ av i och är ett samarbete mellan myndigheter i och för att tillgodose behovet av gränssamverkan inför en eventuell allvar- lig olycka e.d. I rådet ingår representanter för länsstyrelse, polis räddningstjänst och sjukvård. Aktiviteten är frivillig. Aktivitet som en följd av ett regeringsbeslut enligt prop. Sam- hällets säkerhet och beredskap, 2001/02:158. Beslutet har resulterat i att startat en Regional risk och sårbarhetsanalys – i vilket arbete ingår bl.a. representanter för polismyndigheten. planeringsansvar enligt 35 § räddningstjänstför- ordningen. I detta arbete finns samarbete på lednings- och handläggarnivå. Samverkan med som ett led i ansvar enligt 28 § räddningstjänstlagen – räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnen och sanering efter sådana utsläpp både planeringen av räddningstjänsten och i samband med övningar. i har träffat ett samarbets- avtal med polismyndigheten i för att bistå med sina resurser vid ett kärnkraftsutsläpp. Indirekt finns därför även en kontakt med i i dessa frågor. Samverkan i räddningstjänstfrågor i ett Regionalt Räddnings- tjänstråd på högre ledningsnivå. (chefen för enheten för civil beredskap), är sammankallande till Räddnings- tjänstrådet i vilket ingår bl.a. representanter för , , , , Svenska Kraft- verk, Rädd-ningstjänsten, . Samverkan vid katastrofövningar. Samverkan inom ramen för ansvar som högsta civila totalförsvarsmyndighet inom länet: Samverkan mellan bl.a. polis, räddningstjänst, sjukvården och länsstyrelse för s.k. NBC-utbildning av personal hos sam- verkande myndigheter. Samverkan inför beslut att fastställa skydds- objekt Samverkan inom signalskyddet, där även är ansvarig för utbildning och övning Samverkan på kommunikationsområdet (Försvarets telefonnät) Samverkan vid tillämpningsövningar för att utveckla lednings- förmågan inom länet. är ansvarig för tillämp- ningsövningarna. Som ett resultat av samverkan kan polisen utnyttja ledningscentral som reserv. Denna central är utrustad på polismyndighetens bekostnad för detta ändamål. Inom länet finns en samverkansgrupp på ekobrottsområdet. I gruppen ingår representanter på ledningsplanet från länsstyrel- sen, som är sammankallande, samt , Eko- brottsmyndigheten, m.fl. Denna grupps verksamhet är tillkommen genom ett regeringsbeslut. Under denna grupp verkar en ekochefsgrupp med representanter från samma myndigheter. Samverkan inom ramen för kvinnofridsarbetet Med som sammankallande finns en samverkan med bl.a. polismyndigheten, och sjukvården i frågor som gäller skydd av bevispersoner i vilken bl.a. heders- mordsproblematiken behandlas. Projektet finansieras av öron- märkta pengar från regeringen till . Fredstida krishantering och höjd beredskap: inom samverkansområdena Ekonomisk samordning och led- ning. Statlig lönegaranti: RSV och kronofogdemyndigheterna (KFM). Samarbetsinsatser med andra myndigheter, bl.a. länsstyrelserna: Skattemyndigheterna (SKM) och KFM. Exempel: Restaurang- branschen (krogsanering), ekobrott (SAMEB), yrkesmässig trafik, medborgarmötet. I : direkt. Delar administrativa resurser med den länsstyrelse som finns i samma fastighet på orten: Vissa SKM och KFM. Exempel: lokaler, städning, bevakning, post, tryckning. Författningar som stadgar att skall delge beslut: Beroende på författning kan det gälla RSV; SKM eller KFM. Exempel: Medborgarskap, bilskrotning, yrkesmässig trafik, kommunstöd för kreditering av skattekonto. i fjällområdet, rovdjursfrågor i miljö- och natur- vård, EU-stöd. Myndighetsövergripande ärenden som kopplar till skog framförallt vad gäller natur- och kulturmiljövård, men även inom exempelvis landsbygdsutveckling, regionalpolitik och näringslivsaspekten. Social omvårdnad, Social tillsyn. Rennäringsfrågor, upplåtelser av mark ovan odlingsgränsen samt på renbetesfjällen, upplåtelser av jakt på s.k. kronoholmar, EU:s strukturfondsmedel, kulturminnen, naturvård. har ett omfattande samarbete med samtliga länsstyrelser inom ett flertal olika sakområden. De mest omfattande och resurskrävande kontakterna avser EU- stödshanteringen, som omfattar direktstöd, vissa LBU-stöd samt nationella stöd (se nedan). Inom EU-stödshanteringen kan följan- de områden nämnas: är det enda ackrediterade utbetalningsstället i för utbetalningar av EU:s jordbrukarstöd från FEOGA:s garantisektion. ansvarar i egenskap härav för verkställandet och redovisningen av utbetalningarna, medan regeringen har delegerat handläggningen och besluten till länsstyrelserna. har således det yttersta ansvaret för samtliga dessa utbetalningar. har även ansvar för de gemensamma IT-syste- men, där samtliga ansökningar om EU-stöd hanteras. Inom jordbrukarstödshanteringen bedrivs ett omfattande informationsarbete, där ansvarar för framtag- ning och utskick av huvuddelen av informationsbroschyrerna och ansökningshandlingarna medan länsstyrelserna ansvarar för den lokala informationen och rådgivning till brukarna. Administrationen av miljöersättningar och kompensations- bidrag ingår i hanteringen av EU-stöden enligt ovan. Till detta kommer de särskilda stödformerna investeringsstöd, startstöd, landsbygdsutvecklingsstöd, KULM (kompetens- utvecklingsprogram inom LBU-programmet) m.fl. Hit räknas det nationella stödet till norra samt nationellt stöd för växtodlingsplaner. Länsstyrelserna ansvarar för kontrollen av jordbrukarnas ansökning om EU-stöd och rapporteringar till det centrala nötkreatursregistret (CDB) Kontroll av länsstyrelsernas hantering av UID/KULM och K2 (samtliga är kompetensutvecklingsprogram inom LBU-pro- grammet) Revision av strukturstöd inom ramen för förordningarna 2064/97 och 438/01 samt 4045/89 Inom miljö- och växtodlingsområdet bedrivs också ett om- fattande samarbetet: Kompetensutveckling av jordbrukare på miljöområdet, KULM Inom miljömålsarbetet i samband med uppföljning av målen och genomförande av åtgärder. Åtgärdsprogram genomförs bland annat på växtnärings- och bekämpningsmedelsområdet. Bekämpning av växtskadegörare enligt växtskyddslagen. Tillsyn av smittförklarade fastigheter. I dikningsförrättningar och i uppdrag rörande tillståndsansök- ningar för vattenverksamhet finns författningsstyrda kontakter och samråd med länsstyrelserna. Länsstyrelserna ansvarar också för arkivet över markavvattningsföretag, vilket medför närmast dagliga kontakter på frivillig basis. Inom djurområdet är det främst länsveterinärerna men även de husdjursansvariga på som har kontakt med. Inom områden som tillsyn av veterinär verksam- het, djurskydd och smittskydd sker kontinuerligt samarbete i olika frågor. Samtliga länsstyrelser ingår i samarbetet. 10.Jordförvärvs- och jordfondsfrågor samt yttre rationalisering En mängd ärendetyper inom olika mångfacetterade delverksam- heter rörande områdena skydd mot olyckor (innefattande rädd- ningstjänst) och civilt försvar. Det gäller t.ex. tillsyn enligt räddningstjänstlagen respektive Sevesolagen, miljödomstolsären- den, remisser av infrastrukturärenden och kommunala planer, normgivningsfrågor/rådgivning, utbildnings- och övningsverksam- het för bl.a. kärnenergiberedskapen, utvecklingsprojekt av olika slag samt ömsesidig medverkan i utbildnings-, informations- och konferensverksamhet. Länsstyrelserna har representation i verkets delegationer samt i vissa temporära styr- och ledningsgrupper för projektarbeten. Verksamhetsområdet val och folkomröstningar. Verket för innovationssystem () Personer från länsstyrelser är ibland medlemmar i programråd eller beredningsgrupper; bidrar till bedömning av projekt och verk- samhetsrelevans ur samhällsperspektiv (del i Triple Helix), presenterar sin verksamhet i olika sammanhang rörande ett län eller en regions utveckling, utredningar – analyser, samfinansieringar av EU projekt etc. Länsstyrelser kan också vara sökande eller projektledare i projekt som söker finansiering på . Verket för näringslivsutveckling () För de regionala utvecklingspolitiska stöden och projektmedel har samarbete vad gäller handläggning (länsstyrelserna är remissinstanser) uppföljning, gemensam rapportering enligt regleringsbrev, konkurshandläggning, IT-stöd (STINS), låne- hantering, säkerheter. är utbetalare av länsstyrelsernas anslag Landsbygdslån. är expertmyndighet för de regionala tillväxtprogram- men, RTP, där länsstyrelserna är ansvariga i vissa län. samordnar insatserna inom de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen där länsstyrelserna fungerar som förvaltningsmyndigheter. verksamhet är i de flesta avseenden mer eller mindre inflätad i länsstyrelsernas. De områden som kan illustrera sam- arbetsformer och gränsdragningar mellan och länsstyrel- serna är Vägplanering, Körkort och Miljökonsekvensbeskrivningar. Om Statskontorets fördelningsmodell för länsstyrelsernas förvaltningsanslag Regeringen och dåvarande uppdrog till Statskontoret att se över resursfördelningen mellan länsstyrel- serna för dåvarande förvaltningsanslaget Länsstyrelserna m.m. (Dnr. C95/592/LST). Statskontoret skulle analysera och redovisa huruvida det skulle finnas särskilda skäl att beakta vissa parametrar som kommuner, arealstorlek, antal företag etc. vid fördelningen av förvaltningsanslaget mellan länsstyrelserna. Regeringen ville att Statskontoret skulle föreslå en generell modell som skulle kunna användas vid resursfördelningen för länsstyrelsernas förvaltnings- kostnader och i samband med detta också se om faktorer som effektivitet och produktivitet skulle kunna vägas in i en sådan modell. Statskontorets utgångspunkt och syn på användningen redovisade Statskontoret rapporten för fördelning av ramanslaget till länsstyrelserna (Statskontoret 1996:8) till regeringen. Statskontorets utgångspunkt för arbetet var den dåvarande anslagsfördelningen. Motivet för detta var enligt Statskontorets rapport attfördelning av ramanslaget får betrak- tas som ett resultat av flera årtiondens anslagsframställningar och budgetarbete. (s. 7). Värt att notera var också att Statskontorets beräkningar baserades på att antalet län var 24, eftersom de två stora länssammanslagningarna (län med och och med Älvs- borgs län) då ännu inte hade genomförts. Krav på en fördelningsmodell Statskontoret ställde följande krav på en fördelningsmodell: