sou · GSB3111 · 2005-01-01 00:00:00 — Detta krav, som också kommittén ansluter sig till, kan emellertid inte alltid tillgodoses. Det är också bakgrunden till regeln om att en väljare som inte kan komma in i vallokalen – i stället för att bli avvisad och därmed förvägrad att rösta – skall få avge sin röst utanför vallokalen till någon av valförrättarna. Ett absolut krav på att kommunen vid val av vallokal måste se till att lokalen är tillgänglig för personer som har någon form av funktionshinder bör dock inte föreskrivas. Ett sådant krav skulle kunna leda till att det i vissa valdistrikt inte går att få fram någon godtagbar lokal och att väljarna i distriktet blir hänvisade att rösta på annat sätt. Förstärkt skydd för valhemligheten För att bättre slå vakt om rösthemligheten införs i vallagen en uttrycklig tystnadsplikt för anhöriga och andra som hjälper en väljare att rösta. För röstmottagare och andra offentliga funktionärer införs motsvarande regler i sekretesslagen. Vidare tydliggörs genom en ny sekretessbestämmelse i sekretess- lagen att sekretessen gäller för innehållet i valkuvert som inte har lagts ned i valurnan och som därmed kan avslöja hur en viss väljare har röstat. Vem skall lägga valkuvertet i valurnan? Det bör precis som vid röstning i vallokal ankomma på röstmottagarna att lägga mottagna valkuvert i valurnan. Skall rätten att ångerrösta begränsas? Någon begränsning av rätten att ångerrösta bör inte införas. Reglerna för dubbelvalsavveckling vid personval bör inte ändras. Nuvarande bestämmelser om överklagande samlas i ett kapitel i den nya lagen. Tidsfristerna för överklagande av olika slag av beslut anges uttömmande i vallagen. Ett beslut av eller den centrala valmyndigheten att fastställa utgången av ett val skall få överklagas också av en kandidat som inte varit upptagen i den aktuella röstlängden, såvitt avser förordnande av honom eller henne som ledamot, efterträdare eller ersättare. Det skall framgå av vallagen att ett omval till eller avser endast det antal fasta mandat och utjämningsmandat som tilldelades den berörda valkretsen vid det upphävda valet. Finansieringsprincipen har beaktats. Den del av valanslaget som den centrala valmyndigheten använder för s.k. poströstning och institutionsröstning bör föras över till kommunerna, dock med en reducering för de kostnader som den centrala valmyndigheten med kommitténs ställningstagande även fortsättningsvis kommer att ha för distributionen m.m. av kommunexterna förtidsröster. Regleringsbeloppet bör betalas ut som ett särskilt bidrag vid val. Fördelningsgrunden bör vara kronor per antalet röstberättigade i valet till kommunfullmäktige. Det är enligt kommitténs mening inte rimligt att varje kommun själv gör en upphandling av dessa distributionstjänster. Härigenom föreskrivs följande. Innehållet i denna lag är uppdelat enligt följande. 1 kap. – Inledande bestämmelser 2 kap. – Partier och kandidater 3 kap. – Valmyndigheter m.m. 4 kap. – Valkretsar och valdistrikt m.m. 5 kap. – Röstlängder och röstkort 6 kap. – Valsedlar och kuvert 7 kap. – Allmänna bestämmelser om röstning 8 kap. – Allmänna bestämmelser om röstmottagning 9 kap. – Röstmottagning i vallokal 10 kap. – Röstmottagning på särskilda röstmottagningsställen 11 kap. – Preliminär rösträkning i vallokal 12 kap. – rösträkning 13 kap. – Slutlig rösträkning 14 kap. – Mandatfördelning AVDELNING V. AVSLUTANDE BESTÄMMELSER 15 kap. – Överklagande 16 kap. – Tystnadsplikt ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 1 kap. 1 § I denna lag finns bestämmelser om genomförande av val till , landstings- och kommunfullmäktige samt Europa- parlamentet. Vissa grundläggande bestämmelser om val finns i regerings- formen och kommunallagen (1991:900). För val till Europa- parlamentet finns det bestämmelser i rådets akt (fogad till rådets beslut 76/787 av ) om allmänna och direkta val till Europaparlamentet1 (valrättsakten) samt i rådets direktiv /109/EG av om individuella arrangemang angående unionsmedborgarnas rösträtt och valbarhet.2 När val skall hållas 2 § skall alltid hållas . 3 § Ordinarie val till samt ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige skall hållas . Valdag skall vara den tredje söndagen . till skall hållas . Vid omval till skall regeringen bestämma vilken dag som skall vara valdag. Vid omval till landstings- eller kommun- fullmäktige skall den centrala valmyndigheten efter samråd med bestämma vilken dag som skall vara valdag. 1EGT L 278, 8.10.1976, s. 5 (Celex 41976X1008). 2EGT L 329, 30.12.1993, s. 34 (Celex 31993L0109). 1 § Ett parti som vill registrera sin beteckning skall skriftligen anmäla detta hos den centrala valmyndigheten. Om anmälan görs det år val skall hållas, gäller registreringen från och med det valet. Om fråga är om ett annat slag av val än ordinarie val till , ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige eller val till , skall en anmälan i stället för vad som sägs i första stycket göras senast efter det att beslutet om valdag har meddelats för att registreringen skall gälla från och med det valet. 2 § Av en anmälan skall framgå vilket slag av val den gäller. Om den avser val till landstings- eller kommunfullmäktige, skall det framgå vilket landsting eller vilken kommun den gäller. Till anmälan skall fogas förklaringar enligt 4 § eller ett intyg om att sådana förklaringar har visats upp för publicus. 3 § En partibeteckning skall registreras om följande villkor är uppfyllda. 1.Partibeteckningen består av eller innehåller ord. 2.En anmälan om registrering för val till har dokumenterat stöd av minst 1 500 personer som har rösträtt i hela landet, om inte partiet är representerat i . 3.En anmälan om registrering för val till landstings- eller kommunfullmäktige har dokumenterat stöd av minst 100 respektive minst 50 personer som har rösträtt i det landsting eller den kommun som anmälan gäller. 4.En anmälan om registrering för val till har dokumenterat stöd av minst 1 500 personer som har rösträtt i hela landet, om inte partiet är representerat i parlamentet. 5.Partibeteckningen kan inte antas bli förväxlad med en beteckning som redan a) är registrerad, eller b) har anmälts för registrering, om beteckningarna skulle komma att bli registrerade för samma val. 6.Partibeteckningen kan inte antas bli förväxlad med en beteckning som tidigare gällt för samma slag av val men som avregistrerats för högst på grund av namnbyte. 4 § De som enligt 3 § 2–4 stöder en anmälan om registrering skall egenhändigt skriva under en förklaring om stödet. Av förklaringen skall framgå deras namn, personnummer och var de är folkbokförda. 5 § Om en partibeteckning registreras för val till , gäller registreringen också för val till landstings- och kommunfullmäktige i hela landet samt för val till . Om registreringen avser val till , gäller den val i det och val till kommunfullmäktige i de kommuner som ligger inom . I övriga fall gäller registreringen endast för det val som anmälan avser. 6 § Om ett parti som har registrerat en partibeteckning går med på det, kan ett annat parti få samma beteckning registrerad 1.för val till även om beteckningen redan är registrerad för val till landstings- eller kommunfullmäktige, eller 2.för val till , även om partibeteckningen redan är registrerad för val till kommunfullmäktige inom . Detta gäller också om det första partiets ansökan ännu inte lett till registrering, när det andra partiet lämnar in sin ansökan. 7 § En registrerad partibeteckning skall avregistreras om partiet 1.begär det, eller 2.inte har anmält kandidater för två ordinarie val i följd till , landstings- eller kommunfullmäktige eller till . 8 § När en partibeteckning har registrerats eller avregistrerats, skall den centrala valmyndigheten kungöra detta i Patent- och re- gistreringsverkets kungörandetidning. 9 § Ett parti som vill anmäla samtliga sina kandidater för ett visst val skall skriftligen göra detta hos den centrala valmyndigheten eller, i den utsträckning som regeringen bestämmer, . Till anmälan skall fogas en egenhändig förklaring från varje kandidat att han eller hon samtycker till anmälan. 10 § En anmälan av kandidater skall avse den eller de valkretsar där de anmälda personerna kandiderar. 11 § Unionsmedborgare som inte är svenska medborgare och som önskar kandidera vid val till Europa- parlamentet skall skriftligen till den centrala valmyndigheten 1.ange sin nationalitet och sin adress i , 2.ange den valkrets eller det område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och 3.försäkra att de inte kandiderar vid val till i någon annan stat. Till en sådan försäkran skall fogas ett intyg av den behöriga myndigheten i hemstaten att valbarheten inte gått förlorad där eller att denna diskvalifikationsgrund inte finns såvitt myndigheten vet. En underrättelse om att en unionsmedborgare har förklarat att han eller hon vill kandidera vid val till skall sändas till valmyndigheten i den stat där personen är medborgare. 12 § En anmälan av kandidater skall inte beaktas, om partiet inte kan visa att det har fått kandidaternas samtycke till att anmäla dem. En kandidat som inte visar upp ett intyg enligt 11 § andra stycket får inte kandidera. Om en sådan kandidat anmäls till ett val, skall anmälan inte beaktas. 13 § Den centrala valmyndigheten skall inför varje val 1.besluta när kandidaterna senast skall anmälas och kungöra detta beslut, 2.underrätta varje parti som registrerat sin partibeteckning om tidpunkten, och 3.bestämma när försäkran enligt 11 § senast skall lämnas. 3 kap. Valmyndigheter m.m. 1 § Det skall finnas en central valmyndighet som har det över- gripande ansvaret i landet för frågor om val. 2 § är regional valmyndighet med ansvar i länet för frågor om val. 3 § I varje kommun skall det finnas en valnämnd, som är lokal valmyndighet med ansvar i kommunen för frågor om val. Att kommunerna skall se till att det finns vallokaler för varje valdistrikt framgår av 4 kap. 20 §. I val som gäller hela landet ansvarar varje kommun också för att det i kommunen finns särskilda röstmottagningsställen som i fråga om öppethållande, tillgänglighet och lokalisering ger väljarna goda möjligheter att rösta. Om kommunen avser att som särskilt röstmottagningsställe använda en lokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet, skall kommunen samråda med innan den beslutar i saken. Kommunen skall ange varför den gjort bedömningen att någon annan lokal inte kan användas i stället. 4 § I varje röstningslokal skall det finnas så många röstmottagare som behövs för att röstmottagningen skall kunna genomföras. För varje valdistrikt skall det utses minst fyra röstmottagare, varav en ordförande och en ersättare för denne. Vid röstmottag- ningen skall minst tre av röstmottagarna vara närvarande i vallokalen. En av dessa skall vara ordföranden eller dennes ersättare. 5 § Röstmottagare förordnas av valnämnden. Röstmottagare hos en utlandsmyndighet förordnas dock av myndighetens chef. Om valnämnden har beslutat att särskild röstmottagning skall äga rum på ett sjukhus, en kriminalvårdsanstalt, ett häkte eller någon liknande inrättning, får nämnden överlåta åt den som är chef för inrättningen att förordna röstmottagare där. Alla som är valbara till ledamöter i valnämnden är skyldiga att ta emot ett uppdrag som röstmottagare i ett valdistrikt, om de inte har ett giltigt hinder. 6 § skall biträda vid val genom att de lantbrevbärare som är anställda av bolaget skall vara bud enligt bestämmelserna i 7 kap. Vid val som inte gäller hela landet får den centrala valmyndighet- en begränsa Posten AB:s skyldighet enligt första stycket. 4 kap. Valkretsar och valdistrikt m.m. 1 § För val till , och kommun- fullmäktige skall det finnas geografiskt avgränsade områden för vilka det skall väljas ledamöter till den beslutande församling valet gäller (valkretsar). För val till utgör landet en enda valkrets. Om inte annat anges skall vid tillämpningen av detta kapitel antalet röstberättigade vid ett val beräknas på grundval av upp- gifterna i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokför- ingsverksamhet valåret. 2 § Vid val till är landet indelat i följande valkretsar: 2.Stockholms läns valkrets (med undantag av ), 12.Skåne läns västra valkrets (Bjuvs, Eslövs, , , , , och kommuner), 13.Skåne läns södra valkrets (, , , , , , , , , och Ystads kommuner), 14.Skåne läns norra och östra valkrets (, , , , , , , Simris- hamns, , , , och kommuner), 17.Västra läns västra valkrets (, , , , , , , , , , Tanums, Tjörns, och kommuner), 18.Västra läns norra valkrets (Ale, , , , , , , , , , , och Åmåls kommuner), 19.Västra läns södra valkrets (, , , , och kommuner), 20.Västra läns östra valkrets (, , , , , , , , , , , , , och kommuner), 28.Västerbottens län, och 3 § Den centrala valmyndigheten skall det år då ordinarie val skall hållas besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Varje valkrets skall få ett fast valkretsmandat för varje gång som antalet personer som har rösträtt i valkretsen är jämnt delbart med en trehundrationdel av antalet personer som har rösträtt i hela landet. Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. 4 § Ändrad länsindelning eller ändrad indelning skall beaktas vid val till ändringen har beslutats, om beslutet kommer att påverka antalet fasta valkretsmandat och det träder i kraft året då ordinarie val till har hållits. 5 § Vid val till skall landsting delas in i valkretsar. En valkrets skall omfatta en eller flera kommuner, om inte något annat följer av 6 § andra stycket. 6 § En valkrets bör utformas så att den kan beräknas få minst åtta fasta valkretsmandat. Den bör ha en sammanhängande gränslinje. En del av en kommun får bilda en valkrets tillsammans med en annan kommun, en del av en annan kommun eller delar av andra kommuner, om valkretsen annars inte kan beräknas få minst åtta fasta valkretsmandat. En kommun får också delas in i två eller flera valkretsar, om man på så sätt kan uppnå en lämpligare valkretsindelning. 7 § Om en kommun delas in i två eller flera valkretsar för val till och om kommunen är indelad i valkretsar för val till kommunfullmäktige, skall gränsen för en valkrets för val till sammanfalla med gränsen för en valkrets för val till kommunfullmäktige. 8 § Indelningen i valkretsar skall, sedan kommunerna inom har fått tillfälle att yttra sig, beslutas av landstings- fullmäktige året före det valår då den nya indelningen skall gälla . För att gälla skall beslutet vara fastställt av . Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets indelning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om indelning i valkretsar får meddelas senare än som sägs i första stycket. 9 § Mandaten i består av fasta valkrets- mandat och utjämningsmandat. Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat. Om talet blir brutet när antalet fasta valkretsmandat beräknas, skall det rundas av till närmast lägre hela tal. Återstående mandat är utjämnings- mandat. 10 § skall det år då ordinarie val skall hållas besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i delas med antalet fasta valkretsmandat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets indelning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om fördelning av mandat får meddelas senare än som sägs i första stycket. 11 § Vid val till kommunfullmäktige är kommunen en enda val- krets, om inte något annat följer av 12 §. 12 § Om en kommun har fler än 6 000 personer som har rösträtt, får kommunen delas in i två eller flera valkretsar. Om det finns fler än 24 000 som har rösträtt i en kommun eller om det för kommunen skall utses minst 51 fullmäktige, skall kommunen delas in i två eller flera valkretsar. En kommun som har färre än 6 000 personer som har rösträtt får delas in i två eller flera valkretsar om det finns synnerliga skäl för det. Antalet röstberättigade skall beräknas på grundval av uppgifterna i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokförings- verksamhet det år beslutet om valkretsindelning fattas. En valkrets skall utformas så att den kan få minst 15 kommun- fullmäktige. Den skall ha en sammanhängande gränslinje, om det inte finns särskilda skäl för något annat. Antalet fullmäktige för hela kommunen skall fördelas så jämnt som möjligt. 13 § Indelningen i valkretsar skall beslutas av kommun- fullmäktige året före det valår då den nya indelningen skall gälla . För att gälla skall beslutet vara fastställt av . Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets indelning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om indelning i valkretsar får meddelas senare än som sägs i första stycket. 14 § Samtliga mandat i kommunfullmäktige är fasta mandat. Om en kommun är indelad i flera valkretsar skall det år då ordinarie val skall hållas besluta hur många mandat som varje valkrets skall ha. Det skall göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i kommunen delas med antalet mandat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Om inte alla mandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. Om överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, skall avgöra vilken valkrets som skall få mandatet. Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets indelning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om fördelning av mandat får meddelas senare än som sägs i andra stycket. 15 § Om antalet mandat som en valkrets får enligt 14 § blir mindre än 15, skall antalet ändå bestämmas till 15. Antalet mandat i övriga kretsar skall då jämkas i motsvarande utsträckning. I ett sådant fall skall valkretsindelningen omprövas före nästa val. 16 § Varje kommun skall delas in i geografiska röstningsområden (valdistrikt). Om det inte finns särskilda skäl för något annat skall för varje fastighet samtliga röstberättigade hänföras till samma valdistrikt. Om kommunen har fler än en valkrets för val till kommun- fullmäktige, skall varje sådan krets omfatta ett eller flera valdistrikt. 17 § Ett valdistrikt skall omfatta mellan 1 000 och 2 000 röst- berättigade. Om det finns särskilda skäl, får ett valdistrikt omfatta färre än 1 000 eller fler än 2 000 röstberättigade. Ett valdistrikt får omfatta färre än 300 röstberättigade endast om det finns synnerliga skäl. På förslag av kommunfullmäktige skall besluta om kommunens indelning i valdistrikt. Kommunen skall se över indelningen året närmast före det år då ordinarie val till skall hållas. Om det behövs får självmant besluta om indel- ningen i valdistrikt. Innan fattar ett sådant beslut, skall kommunfullmäktige få tillfälle att yttra sig. 18 § beslut om indelning i valdistrikt skall meddelas året före det år då beslutet skall tillämpas första gången. Om det behövs med hänsyn till ändringar i fastighetsindelningen, får beslut om mindre ändringar i indelningen i valdistrikt meddelas även efter denna tidpunkt. skall i ortstidning kungöra beslut om indelning i valdistrikt. 19 § Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets indelning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om indelning i valdistrikt får meddelas senare än som sägs i 18 §. 20 § Varje kommun skall se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. För varje valdistrikt skall det finnas en vallokal. Om kommunen avser att använda en lokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet, skall kommunen samråda med läns- styrelsen innan den beslutar i saken. Kommunen skall ange varför den gjort bedömningen att någon annan lokal inte kan användas i stället. 21 § En vallokal skall vara öppen för röstning 1.vid val till : , 2.vid övriga val: . Om väljarna i ett valdistrikt ändå har tillräckligt goda möjligheter att rösta, får kommunen bestämma att de öppettider som sägs i första stycket skall begränsas för en viss vallokal. En vallokal måste dock alltid vara öppen 1.vid val till : minst samt , 2.vid övriga val: minst samt . Om kommunen avser att begränsa öppethållandet i en vallokal, skall kommunen samråda med innan den beslutar i saken. Kommunen skall ange varför den gjort bedömningen att väljarna får tillräckligt goda möjligheter att rösta trots begränsningen. 5 kap. Röstlängder och röstkort 1 § Vid val skall den centrala valmyndigheten för varje valdistrikt upprätta en förteckning över dem som är röstberättigade i valet (röstlängd). Till grund för röstlängderna skall ligga de uppgifter som före valdagen finns i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvalt- ningens folkbokföringsverksamhet och i fastighetsregistret enligt lagen (2000:224) om fastighetsregister. 2 § Svenska medborgare som är folkbokförda här i landet skall tas upp i röstlängd från den dag folkbok- föringen upphörde. Därefter skall de, i sänder, tas med i röstlängden endast om de gör en sådan adressanmälan som avses i 5 a § lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens folkbokföringsverksamhet. Om den centrala valmyndigheten vid val till eller senast dagen före valdagen tar emot en röst från en svensk medborgare som är folkbokförd här i landet och som inte är upptagen i röstlängd, skall myndigheten lägga till väljaren i röstlängden. Rösten skall också anses som en anmälan enligt första stycket. 3 § Vid val till skall unionsmedborgare som inte är svenska medborgare tas upp i röstlängd endast om de fyller senast på valdagen, är folkbokförda här i landet och senast före valdagen skriftligen hos 1.anmäler att de vill bli upptagna i röstlängden, 2.anger sin nationalitet och adress i , 3.anger den valkrets eller det område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och 4.försäkrar att de inte kommer att rösta i en annan medlemsstat. Underrättelse om att någon har tagits upp i röstländ enligt denna paragraf skall sändas till valmyndigheten i den stat där väljaren är medborgare. Väljare som har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf kvarstår där till dess de stryks från den på egen begäran eller villkoren för rösträtt är uppfyllda. 4 § Väljare skall tas upp i röstlängden för det valdistrikt inom vilket de är folkbokförda enligt vad som sägs i 1 § andra stycket. De som inte är folkbokförda här i landet skall tas upp i röstlängden för det valdistrikt inom vilket de senast var folkbokförda. Finns det inte någon uppgift om folkbokföring så att de kan hänföras till visst valdistrikt men finns det en uppgift om i vilken kommun som de senast varit folkbokförda, bestämmer i vilken röstlängd de skall tas upp. 5 § Om den centrala valmyndigheten av en myndighet i någon annan medlemsstat underrättas om att en person som vid val till är upptagen i röstlängd här i landet också är