sou · GSB3119 · 2005-01-01 00:00:00 — Utvecklingen har varit obevekligt negativ och utvecklingstendensen är densamma över hela världen. Det finns två drivkrafter bakom denna utveckling. Båda innebär också en påtaglig miljöbelastning. Realpriserna på energirika livs- medel, i första hand fett och socker, har sjunkit kraftigt . Detta beror framför allt på att jordbruket och livsmedelsindustrin har blivit allt effektivare men allt mer miljöbelastande, genom intensiv gödning, skogsskövling och kraftigt ökade transporter. Den andra bakomliggande drivkraften är att muskelarbete vid arbete och transporter ersätts av mekaniskt arbete som i sin tur belastar miljön genom buller, luftföroreningar och koldioxid- utsläpp. Den minskade fysiska aktiviteten bidrar till att öka risken för bland annat hjärtkärlsjukdomar och benskörhet. En mer subtil form av samspel mellan miljöpåverkan och hälsa är att konsumtionssamhället och de allt högre kraven på produktivitet leder till stressrelaterade sjukdomar som ångest, oro, sömnsvårig- heter, depression, högt blodtryck och psykosomatiska symptom. Dessa sjukdomar är i sin tur en av drivkrafterna bakom den explosivt ökande läkemedelsanvändningen som innebär en långsiktig påverkan av människors biologiska miljö med ofullständigt utredda hälsoeffekter. Diskutera NOG-nivå – men utan moralism! Röster om hållbar konsumtion Modellen är hämtad ur The Great Transitions som är utarbetad och utgiven av . Det finns ett samband mellan konsumtion och tillfredställelse. Den böjda linjen svarar enligt författarna mot det verkliga för- hållandet. Pilen rakt upp visar på vår samtids syn på förhållandet konsumtion och tillfredställelse eller lycka. När jag i möten med människor tar fram den här bilden så förstår jag att den beskriver en upplevd verklighet. Det blir många vittnesbörd om konsumtionens ihålighet men också om svårig- heten att stå emot. Svårigheten är att inte vara moralistisk och att finna vad som skulle vara en NOG-nivå. Det som är enkelhet för en, är lyx för en annan. Problemet är att det finns få, om ens någon som vågar ta på sig det profetiska uppdraget att säga att det finns ett NOG och att överkonsumtion sänker livsupplevelsen. Kyrkan, som består av människor i både lokal och global gemenskap borde ta en mer profetisk roll, och den kanske inte alltid tacksamma uppgiften att säga att något i samtiden är fel och att det för allas bästa finns behov av att förändra sig. Det jag tycker mig se i samtiden är en förskjutning av konsum- tionen hos vissa grupper, från materiella ting till upplevelser. Det är inte säkert att det alltid är en hållbarare variant av konsumtion. Ofta handlar det om att resa jorden och betrakta andra samhällen utan att förlora den bekvämlighet som det vanliga konsumtions- samhället erbjuder. Det finns en del tredje-världen-turism som bygger på att den rike turisten kan betala för bekvämlighet och tar resurserna ifrån de fattiga i det land turisten befinner sig. vatten och energi konsumeras av den som kan betala – men det betalar ändå inte tillbaka till dem som bor i turistlandet. Det är samma mått av överkonsumtion av resurser, men mindre synligt . Min erfarenhet från kyrkan i säger mig att det finns ett klart intresse att tala med varandra om livsstilar och vår längtan om ett annat sätt att leva. Ett sätt att leva där meningen inte springer ur konsumtion utan bygger på gemenskap. vill man inte tillbaka till det strävsamma i att vara fylld av oro för morgondagen, att leva under knappheten. Jag tror att det är viktigt att framhålla de mänskliga vinsterna med att förändra konsumtionsmönster. Och framhålla att det är en möjlighet till ett bättre liv. Som medför att vi också kan lämna över ett samhälle till nästa generation med större känsla av mening i än det vi har att erbjuda . Röster om hållbar konsumtion Kanske är själva meningsfrågan och vårt förhållande till konsum- tion det tabu som vi inte diskuterar . Det börjar bli dags för det – nutan moralism. Text: , präst i Hållbar utveckling låter nog som något märkvärdigt i mångas öron. Men gjorde vi en sak i taget och gav tid till eftertanke skulle vi ha hållbar utveckling, utan politiska åtgärder. Konstigare är det inte. Vore vi hela som människor, då hade vi helhetssyn på tillvaron och fattade kloka beslut. Men tyvärr är många av oss splittrade. Trädgårdsodling har en helande effekt på individen. Det är uppenbart för mig, en storstadsmänniska med både hektiskt vardagsliv och lättillgänglig kolonilott. Men det har också bevisats av den senaste tidens forskning som bedrivs för att man vill minska sjukfrånvaro orsakad av mental utmattning. På flera håll i byggs rehabiliteringsträdgårdar. Både den och sjukfrånvaron är otroligt kostsamma. Trädgårdsodling är läkande, lärande och kan innebära lustfyllt skapande. Vi har, i våra svenska städer, mark kring flerfamiljsbostäderna och parker. Låt oss upplåta en del av denna allmänna och privata mark till personer som saknar egen trädgård och har så stor lust att odla att de vill göra det oavlönat. Störst glädje och nytta av detta får förstås de som odlar. Men naturen har läkande effekt på oss alla bara vi betraktar den. Det finns forskningsresultat som visar även detta. Sjukhuspatienter med utblick mot en park behöver mindre medicin och tillfrisknar fortare. Vi återhämtar oss snabbare från stress när vi vilar utomhus än när vi gör det inomhus. Mätningar har gjorts av koncentrations- förmåga och puls. Om vi släpper loss trädgårdsamatörer så här, kan resultatet bli att det skapas gröna, bostadsnära mötesplatser. Trivsamma, lättill- gängliga platser där vi på ett otvunget sätt kan lära känna våra grannar. Detta, i sin tur, kan ge ökad trygghet och tillit i närmiljön. Det kan göra det lättare för oss att hitta möjligheter att samarbeta med varandra till ömsesidig nytta. Att ge och ta emot granntjänster. Att ha en viss form av gemensamt ägande, till exempel ingå i bilpool. Att göra gemensam upphandling av tjänster, till exempel sådana Röster om hållbar konsumtion som kan ge längre kvarboende för oss som äldre eller som kan öka våra barns möjligheter att oftare få härja fritt utomhus. Jag har hittat många initiativ och tankar i denna riktning , såväl inom bostadskooperationen, allmännyttan, hyresgäst- rörelsen som inom de institutioner som verkar för det goda boendet. Jag tänker därför att boendet kan bli en viktig arena när vi skall göra verklighet av vårt tal om Hållbar utveckling. Vill vi bli mer vidsynta och globala i vår syn på Hållbar utveckling, måste vi bli mer lokala, ta hand om oss själva och våra medmänniskor på ett bättre sätt i vardagen. Vi behöver utveckla demokratiska, bostadsnära institutioner, inom vilka vi kan utvecklas och lära oss konsten att samverka med oliktänkande. Vi kan uppnå folkhälsa, integration, demokrati, trivsam samvaro, besparingar, fredlig och hållbar utveckling på många olika vägar. Bostadsnära, gröna mötesplatser är en. Avgörande är om vi behåller den, skapade, tillit vi har till varandra i , tilltron till vår förmåga att förverkliga det tillsammans. Medias negativa bild av oss beror på att goda nyheter inte säljer lika bra som elände och skandaler. Människan kan lika gärna beskrivas som en fantastisk varelse, eller hur? Vi har bara ännu inte till fullo insett våra möjligheter och det självklara i Hållbar utveckling. Text: , med basen i HSB Vad är ett rättvist miljöutrymme? Hållbar konsumtion innebär att varje nation på detta klot konsumerar inom sitt rättvisa miljöutrymme. Jordens begränsade resurser ska fördelas rättvist och utan att överutnyttja vare sig ändliga eller förnybara resurser. För att åstadkomma det krävs ett per capita- tänkande – var du än är född i världen ska du ändå ha rätt till samma resurser. Genom att få ett mått på hur mycket olja, pappers- massa etc. det är hållbart att alla i denna värld konsumerar kan nationella mål utformas för hur mycket förbrukningen av vissa varor bör minska. import av varor leder till miljöpåverkan i andra delar av världen. Det gäller import av palmolja som finns utan de flestas vetskap i var och varannan produkt, och som leder till att regn- skogar skövlas i framförallt och . Det gäller soja som odlas på före detta regnskogsmark i för att våra nötkreatur ska bli konkurrenskraftiga i en alltmer intensiv Röster om hållbar konsumtion Det gäller odling av jätteräkor vilket leder till skövling av mangroveskog i , och . Kopplat till principen om rättvist miljöutrymme är detta ohållbart. Jordens begränsade resurser måste fördelas rättvist och inom vad naturen klarar av för att nå eller ens närma sig en hållbar utveckling. Ett sätt att föra in denna aspekt i dagens svenska miljöpolitik presenteras i rapporten Det saknade miljömålet utgiven av (). Där ges förslag på ett nytt miljömål, Begränsad miljöpåverkan i främmande länder. MJV vill framförallt visa att det går att minska denna miljöpåverkan, till exempel genom att den offentliga upphandlingen inte ska bidra till miljöskadlig produktion eller utvinning i främmande länder. Ett miljöanpassat leverne ska möta minsta möjliga motstånd. är en konventionell miljöförstörande livsstil , vilket leder till att den som vill leva hållbart ofta får tänka till lite extra, anstränga sig lite. Att leva miljöanpassat ska vara enkelt, bekvämt och billigt – en självklarhet. Det finns ett politiskt ansvar att skapa förutsättningarna för det. Text: , ordförande i Ekologiska fotavtryck är en bra indikator Hållbar konsumtion innebär ett gott liv i samlevnad med de eko- logiska systemen – livskvalitet åt alla människor inom de gränser som sätts av biosfärens produktionsförmåga. Hållbar utveckling är inte ett tillstånd utan en process, en kvalitet i samspelet mellan samhället och ekosystemen. Den ekonomiska dimensionen har inget egenvärde utan är ett verktyg i denna process. Om verktyget ska vara effektivt i processen måste det bättre hushålla med mänskliga resurser och naturresurser än vad som är fallet . För att ersätta nuvarande resursintensiva konsumtion med en mer resurseffektiv (decoupling i produktionen) och för att vägleda människor mot mer resurssnåla aktiviteter tror vi på nedanstående åtgärder. På motsvarande sätt måste varuproduktion och aktiviteter göras kemikaliesnåla. Grön skatteväxling riktad mot både industri och privat- personer. Det ska kosta att använda energi och kemikalier. Den energi som produceras miljövänligt och de varor som produceras utan kemikalier ska vara relativt billigare. Röster om hållbar konsumtion Informera och göra människor medvetna om hur vi kan konsumera mer energi- och kemikaliesnålt. Minskad prylkonsumtion men bibehållen konsumtionsnivå och tillväxt genom ändrat innehåll av konsumtion och tillväxt. Styra mot mer resurssnål konsumtion till exempel genom ökad konsumtion av tjänster och funktioner istället för varor. Miljökostnaderna ska betalas av producenten, som också måste garantera produktens ofarlighet. De miljövänliga alternativen måste få samma eller helst bättre möjligheter inom reklam och media som de konventionella. För att styra skevheten i möjligheter på marknaden föreslås en reklamskatt som går till reklam för de miljövänliga alter- nativen. Stöd till forskning, bästa teknik och mest miljövänliga kemi- kalier kombinerat med utbytesregler. Komplettering av prisuppgifter med information om konsum- tionens resursåtgång, exempelvis i form av arealbehov (ekologiska fotavtryck). Uppmuntra initiativ till kortare arbetstid. Vi anser att det är viktigt att agerar och på allvar styr mot hållbara konsumtionsmönster för att vara ett gott exempel. Det som görs här ska kunna vara vägledande även i och , och allt måste rymmas på jordklotet – det enda vi har. Därför måste frågan om hållbar konsumtion beaktas i alla avvägningar, beslut och strategier som samhället hanterar. Vi tror inte att de nuvarande 15 (snart 16) miljömålen räcker för att ska lösa sina miljö- problem. Det behövs ett miljömål med globalt perspektiv, som tar hänsyn till den svenska konsumtionens effekter i andra länder. I takt med den ökande globala handeln ökar avstånden mellan produktion och konsumtion, och miljöeffekterna av konsumtionen märks inte där den sker. På så sätt är en stor del av den miljö- påverkan vi svenskar orsakar osynlig för oss. Det så kallade ekologiska fotavtrycket mäter mänsklighetens anspråk på naturen. En människas ekologiska fotavtryck är den markyta som behövs för att producera de förnybara resurser som människan använder och för att ta hand om det avfall som hon skapar. Fotavtrycket inkluderar alla ytor som krävs, oavsett var någonstans på de finns. Det ekologiska fotavtrycket mäter inte all miljöpåverkan, bara sådan som kan vara hållbar. Det mäter de resurser som inom givna gränser kan produceras och det avfall Röster om hållbar konsumtion som kan assimileras av ekosystemen. Verksamheter som inte kan hanteras av ekosystemen har inget fotavtryck. Exempelvis tung- metaller och organiska miljögifter kan aldrig vara hållbara och måste därför fasas ut eller hanteras i helt slutna kretslopp. Fotavtrycket mäter resurskonsumtion i ytmåttet hektar.4 Att mäta i yta speglar förhållandet att de förnybara resurser vi använder kommer ifrån ekosystem som kräver yta någonstans i världen, en yta som är begränsad. När man kan mäta mänsklighetens anspråk eller efterfrågan på yta kan man också jämföra med tillgången – Jordens biokapacitet, alltså de biologiskt produktiva ekosystemen. På så sätt kan fotavtrycket indikera hur stor andel av Jordens bio- kapacitet vi använder och vara ett minimimått på hållbar konsumtion. Fotavtrycket har i många fall använts som en strategisk indikator på hållbarhet. Det används i WWF:s Living planet report,5 har accepterats som officiell indikator av National Assembly i Wales6 och använts i många andra sammanhang i Storbritannien.7 Europa- parlamentets rådgivande organ för vetenskap och teknologi (STOA) rekommenderar användandet av ekologiskt fotavtryck som samman- fattande indexindikator. De uttrycker att EF has fewer conceptual or practical problems than rival single index environmental indicators ...good precision and transparency.8 Vi anser att det ekologiska fotavtrycket är en bra övergripande indikator på resurskonsumtion eftersom det a.är lätt att förstå och därigenom underlättar kommunikation, b.inkluderar miljöpåverkan som finns på andra ställen än där konsumtionen äger rum och därigenom förutsätter ett ansvar för denna påverkan, c.tydligt visar på kopplingar mellan individ och samhälle, d.kommunicerar mänsklighetens beroende av naturen, e.jämför med tillgången på resurser och därmed förutsätter att utrymmet för konsumtion är begränsat, f.därmed också tydliggör rättviseperspektivet. 4En hektar = 100 m x 100 m = 10 000m2. 5http:///downloads/general/lpr2004.pdf. 6http:///docs/footprint_of_wales.pdf. 7se t ex Footprint of Greater , . 8http:///stoa/publi/pdf/summaries/00-09-03sum_en.pdf. Röster om hållbar konsumtion Vi tycker därför att det ekologiska fotavtrycket bör få en ökad användning som komplement till mer traditionella miljöindikatorer på till exempel nivå. Ett liv med ett litet ekologiskt fotavtryck är inte ett tråkigt liv, snarare tvärtom. Tecknen i samhället pekar på att vi inte blir lyckligare fast vi blir rikare, fetare och materiellt mer välbeställda. BNP-kurvan pekar uppåt och lyckokurvan nedåt. Stressen och sjuktalen ökar och vi hinner inte med. En omfokusering till djupare (immateriella) värden medför inte bara ett mindre fotavtryck utan också ett mer meningsfullt liv. Statusjakt och hästkraftsjämförande kan ersättas med en mer solidarisk handel där vi kan känna samhörighet med andra människor på jorden. Kanske försöker vi konsumera för att fylla en del behov som sammanhang, säkerhet, identitet, delaktighet, avkoppling och kärlek, behov som konsumtionssamhället inte är så bra på att hantera. Vi anser att det är hög tid att återuppliva diskussionen om vad välfärd och ett gott liv är för något. Text: i (), samlade till seminarium om Hållbar konsumtion (red , SNF) Utredningens referensgrupp och dess program , chefsekonom , professor och fd statsråd , LO och ordf Konsumentråd , v VD , generaldirektör för skolutveckling , VD , senior advisor , VD , VD , generaldirektör , journalist , ekonom , professor , ordförande i , kansliråd , departementssekreterare , departementssekreterare , departementsråd , departementssekreterare , departementssekreterare , GD , enhetschef , VD , avdelningschef , stf. , docent , miljöekonom och generalsekreterare i , generalsekreterare , biolog och landstingsförbundet HÅLLBAR KONSUMTION – VAD ÄR DET? Presentation av temat och utredningen. Grundfråga: Bilen, maten, boendet, livsrytmen – kan välfärdens innehåll förändras så att vi bättre främjar nuets och framtidens önskningar om god fysisk och mental hälsa och en mera skonsam och solidarisk användning av naturresurser och miljö? Kan en nationell konsumentpolitik spela roll för att uppå dessa syften – i medias och den globaliserade ekonomins trendkänsliga och snabbt föränderliga värld? HOMO CONSUMENS – VARFÖR HANDLAR VI SOM VI GÖR? Vilka faktorer styr konsumtionens innehåll och volym hos individer och hushållen – social bakgrund, uppväxt, utbildningsnivå, ekonomi, marknadens utbud, värderingar, media, reklam. konsumtion som social markör mm. Variationer och i olika grupper (åldrar, kön, etnisk tillhörighet), prognos för fem, . Vad vet forskningen, vilka reflektioner gör vi utifrån våra resp arenor? Kan konsumtionsbeteenden aktivt påverkas, t.ex. i en mera eko- logiskt, hälsomässigt och ekonomiskt hållbar riktning – och i så fall hur? GRÖNARE MARKNAD – MED MERA HÅLLBARA VAROR OCH TJÄNSTER? Hur kan producenterna och handeln erbjuda konsumtionsmark- naden ett rikhaltigare sortiment av prisvärda varor och tjänster med större ekologisk, hälsomässig (social) och ekonomisk hållbarhet? Fokus på transporter, livsmedel, bostäder. Vilken roll kan ny teknik spela? Och hur skulle finansmarknadens aktörer kunna driva på för en sådan positiv utveckling? SNART EXAMEN FÖR UTREDNINGEN Presentation och diskussion av förslag och texter inför slutbetänkandet. Grundläggande material, policydokument, målprogram återfinns på regeringens och berörda myndigheters och organisationers hem- sidor. Här några webadresser: () () ((och bioteknik) På handelns och de olika företagens och branschorganens hemsidor finns också intressant material att ta del av Utredningens egen hemsida: (2002), , Energy Use and Carbon Dioxide Emission. 2002:1, , . , K. and Blok, K. (2000),Longterm trends in direct and indirect household energy intensities:a factor of dematerialization? Energy policy 28: 713–727. Kroeger, T., P.J. Therakan et al. (2000). The Relation between Energy Intensities and Sectorial Composition of Economy: Evidences from Around the world. 2nd Advances in Energy Studies, Exploring Supplies, Constriants, and Strategies, , , SGEditorial PA-DOVA. (1999). Är en stor tjänstesektor förenlig med god ekonomisk tillväxt? Tillväxt och ekonomisk politik. Calmfors L och . (1999). Drivkrafter för nyföretagande och företags- tillväxt, Tillväxt och ekonomisk politik. Calmfors L och . & , M. (2002). "Funktionsförsäljning/ funktionsupphandling för hållbar tillväxt – Idépromemoria och kunskapsöversikt", 2002. Weizsäcker, E.,Lovins, A. & Lovins L.H. (1997). Doubling Wealth – Use. Hawken, P., Lovins A, & Lovins, L.H. (1999). Natural Capitalism, Creating the Next Industrial Revolution. Resilience and Sustainable Development: Adaptive Capacity in a World of Transformations. 2002: /mvb/pdf/resiliens.pdf Det globala : Regeringens skrivelse 2001/02:173 om en samlad naturvårdspolitik: Millennium Ecosystem Assessment: / Ahnström J. Ekologiskt lantbruk och biologisk mångfald – en litteraturgenomgång, CUL, SLU. och J. Organic agriculture: Does it enhance or reduce the nutritional value of plant foods? J. Sci. Food ., 81, 2001. , och L. Cost effectiveness of cardiovascular disease prevention strategies: a perspective on EU food based dietary guidelines. Public Health Nutr, 2004, 4, 711. Utvecklingen av Hälsomålets kostbudskap, rapport 14, , rapport 14, , 1993 , Ät S.M.A.R.T., utbildningsmaterial, 2001. Ett första steg mot hållbara matvanor, rapport 23, , 1999. Enghardt H och . Att äta för en bättre miljö, rapport nr 4830, , 1999. Enghardt Barbieri H, . De svenska näringsrekommenda- tionerna översatt till livsmedel, , 1 2003. ett fungerande verktyg? En utvärdering och uppföljning av ett material om maten, hälsan och miljön. Rapport 29, , 2003. Hu F m fl. Diet, lifestyle and the risk of type 2 diabetes mellitus in women. N. Engl. Med., 2001, 345, 790. Överslagsberäkning av hur ett första steg mot en hållbar livsmedelskonsumtion kan påverka hushållsekonomin, rapporterat i Hushållsekonomiska konsekvenser av Miljömåls- kommitténs åtgärdsförslag, , 2000 , Svenska näringsrekommendationer 1997. , Det framtida jordbruket, rapport 4755, 1997 , Att äta för en bättre miljö, rapport 4830, 1997. O´Doherty m fl. Økologiske fødevarer og menneskets nr 14, Forkningscenter for Økologisk Jordbrug, 2001. E. m fl. Proportion of colon cancer that might be preventable in a cohort of middleaged US women. Cancer Causes Control 2000, 11, 579. SBU, Att förebygga sjukdom I hjärta och kärl genom befolknings- riktade program – en systematisk litteraturöversikt. nr 134, 1999. Stampfer M., Hu J., Manson J., Rimm E och Willett W. Primary prevention of coronary heart disease in women through diet and lifestyle. N. Engl. 2000, 343, 16. WHO, World health report 2002. WHO, Diet, nutrition and the prevention of chronic disease. WHO Technical Report Series, 916. WHO 2004, Facts related to chronic disease. Willett W. Balancing lifestyle and genomics research for disease prevention, Science, 206, , 2002. (2002) , Energy Use and Carbon Dioxide emission, : GE-RUM Kulturgeografi 2002:1, , och , (1976): Lagom? : pressdebatten kring förslaget om ett annorlunda . : Pedagogiska inst., univ., 1976 AllensbacherInstitut (Ed.) (1999) 1993–1997. Baudrillard, J. (1988) Selected Writings (red ), /: , (1977) Outline of a Theory of Practice, : UP, , G, chair (1987): Our Common Future. World Commission of Environment and Development, United Nations. , och , (1975): How much is enough? Development Dialogue 1975, no 1/2, pp 44–53, Hammarskiöldfonden, (se även brochyr- tryck utgivet av Sekretariatet för framtidsstudier, , 1976–1979, samt Ingelstam, (1991): Hur mycket är lagom?. I Farväl till ekonomismen och andra politiska betraktelser., s 165–183, , ) Cross, G. (1993) Time and Money. The making of Consumer Culture, : Routledge, (1991) . 2nd ed, : Press, , H. E. (1996) Beyond growth: the economics of sustainable development, : Beacon Press, Debatten om tillväxtens gränser (1974). : Sekretariatet för framtidsstudier , N. and Halpern, D. (2002) Life Satisfaction. The state of knowledge and implications for government: UK prime ministers strategy unit , Easterlin, R. (1973) Does Money Buy Happiness? Public Interest, No 3 (1973). (2000) Europe's Environment: The Second Assessment, : Office for Official Publications of Communities, (1985) Choosing the : human behavior and the quest for status, : , Georgescu-Roegen, N. (1971) The entropy law and the economic process, , .,, Gershuny, J. (2000) Changing times: work and leisure in postindustrial society, : , Giddens, A. (1979) Central problems in social theory: action, structure and contradiction in social analysis, : , , (1995): The politics of environmental discourse. Ecological modernization and the policy process. Halleröd, B., , , , A. and , M. En studie av konsumtion och attityder till konsumtion, : Studies in Sociology, Rapport no 104, Herring, H. (1998) Does Energy Efficiency Save Energy: The Economists Debate: 074 (), Hunnicott, B. (1988) Work Without End: Abandoning Shorter Hours for the to Work, : Temple UP, Ingelstam, (2004): Ju mer tillväxt, desto sämre får vi det. (Ed.) (1997) The quality of life: Social Goods and the Politics of Consumption, : Blackwell. Jevons, S. (1865) The Coal Question – Can Survive? : reprinted by 1906, Kasser, T.