sou · GSB3129d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Av direktivet framgår att lämpliga stödåtgärder ska vidtas för att nå målet, att administrativa hinder och andra hinder för utveck- ling ska minskas samt att regelverket skall vara klart, tydligt och icke-diskriminerande. De föreslagna nätavgifterna motverkar direktivet genom att de minskar verkan av nuvarande stödsystem, utgör ett hinder för ökningen av elproduktionen från förnybara energikällor samt inför diskriminerande regler. Utredaren hävdar att borttagandet av grän- sen 1 500 kW skulle påskynda utvecklingen eftersom vissa kraftverk som tillverkats med effekter över 1 500 kW skruvas ned till 1 500 kW för att slippa nätavgifter. Jag hävdar att detta beror på en felräkning från utredaren. Ta exemplet ett vindkraftverk på 2 000 kW som skruvas ned till 1 500 kW, där den producerar ca 3 GWh . De återstående 500 kW kan utnyttjas och ger ytterligare 200 000 kWh. I det första fallet, ersättning /kWh, är intäkten . I det andra fallet, ersättning 49-7=42 öre/kWh, med en produktion på 3,2 GWh blir intäkten , en minskning av årsintäkten med , vilket minskar intresset för investeringar även i större anläggningar. Konflikter mellan nätbolag och producenter Konflikter mellan nätbolag och producenter har ökat och lett till en olycklig polarisering. Det är inte ovanligt att konflikter uppstår i gränszonen mellan en fri marknad och en monopolmarknad, och i fallet elproducenter och nätbolag har konflikterna stärkts av att regelverket är oklart och svårtolkat som och rättssystemet i övrigt ej har tillräckliga resurser att kunna han- tera alla prövningsärenden. Det finns exempel på ärenden som lig- ger under prövning och ännu inte är avgjorda. De små elproducenterna känner sig maktlösa mot många nät- bolag eftersom de har ett kunskapsunderläge och nätbolagen kan utnyttja sin monopolsituation för att bestämma pris och villkor för en anslutning. Det finns exempel där nätbolag vägrat anslutning innan projektören godkänt villkoren, ärendet har överlämnats till för prövning, men innan beslut där har tagits har offerten från tillverkaren för länge sedan slutat gälla och det vindkraftverk som ansöktes bidrag för tillverkas inte längre, varför hela ansökan har fått göras om med ytterligare förseningar och problem. Andra fall där producenten anser sig missgynnad är beräkningar av nätförstärkning p.g.a. den nya inmatningen, kostnader för mät- ning och rapportering samt storleken på ersättningen för nätnytta, vilken var betydligt högre före det elhandel och nätverksamhet skildes. Producenterna irriteras också av att nätbolagen tar fullt betalt för en nätanslutning och kan därefter använda den som avskrivningsunderlag. Nätbolagen å sin sida klagar över att den småskaliga produktio- nen i vissa fall kan åstadkomma störningar i nätet samt att vissa stora etableringar medför nätförstärkningar som ej kan tas ut av producenten utan måste tas ut av elkunderna. Exempel på detta är områden med goda naturliga förutsättningar för viss elproduktion t.ex. vindkraft, men där det finns ett glest nät som behöver förstär- kas för att kunna överföra den producerade elen. Sådana fall kan komma att öka och ett system för utjämning av kost- nader bör införas. Ett sådant system kan dels finansieras av produ- centerna genom schablonavgifter dels genom kvotpliktsavgifter från elcertifikatsystemet. Dessa medel bör tillföras en fond som administreras av en nämnd, vilken även skall behandla tvister av teknisk och ekonomisk karaktär. Förebild är den nämnd, Pris- , som fanns på den tidigare monopolmarknaden. Nämnden bör vara partssammansatt men även Energimyndig- heten bör vara representerad. Uppgiften skall vara att snabbt han- tera en tvist, som någon av parterna anmäler, fördela medel ur fon- den samt avlasta och rättssystemet ett stort antal prövningsärenden. Debiteras små elproducenter överföringsavgifter för eltransport i andra länder? En stickprovsundersökning visar att detta är ovanligt. Länder med betydande småskalig elproduktion som , och har enbart avgifter för anslutning och mätning av elproduktion, inga avgifter för överföring av el. Skillnader mellan och övriga länder i detta avseende kommer att leda till snedvriden konkurrens när en avreglerad kommer att tillåta konkurrens mellan små elproducenter inom EU. Kostnaden för mätutrustningen och dess installation Utredaren förslår ett borttagande av bestämmelsen i ellagens 3 kap. 14 § som anger att kostnaden för mätning i inmatnings- punkten hos en småskalig producent inte ska debiteras denne. Det ingick inte i direktivet att föreslå en sådan åtgärd. Dessutom har utredaren missförstått innebörden av denna punkt i ellagen. Små- skalig elproduktion betalar kostnader för mätning. Den bestämmelse som 2003 tillkom i 3 kap 14 § i ellagen hade en anknytning till införandet av elcertifiaktsystemet och Svenska Kraftnäts krav på mätvärden för att kunna behandla dem likformigt i sitt system. krävde entimmesmätning medan elcertifikatsystemet enbart krävde månadsmätning. För att de små producenterna ej skulle drabbas av det ökade kra- vet från tillkom undantagsbestämmelsen, vilken anger att kostnaden för mätutrustning, insamlingsutrustning och dess installation i mätpunkten ej skall debiteras producenten. Det var skälet till att bestämmelsen infördes och skälet är lika starkt . Konsekvenserna av ett införande av nätavgifter på småskalig elpro- duktion blir omfattande då de utgör 8–av bruttointäk- ten. Det kommer att medföra att investeringarna minskar vilket strider mot beslut om omställningen av energisystemet samt EU:s direktiv om främjande av förnybar elproduktion och de mål som där uppsatts för . Införandet av utredarens förslag kommer att leda till många överklaganden vilka kommer att belasta både nätbolag och produ- center liksom och rättsystemet. Eftersom nätbolagen är monopol är deras vinst maximerad vilket innebär att om de får nya intäktskällor måsta tarifferna sänkas för andra kundgrupper, något som kommer att leda till ökad administ- ration för nätbolagen och ännu mer oklara och svårbegripliga nät- tariffer. Ett införande av överföringsavgifter på småskalig elproduktion strider mot praxis i flertalet andra EU-länder och snedvrider kon- kurrensen bland EU:s små elproducenter, när elmarknaden kom- mer att öppnas för sådan konkurrens. Utredarens förslag strider mot i Direktiv /77/EG, eftersom enbart vissa producenter förslås få en nätavgift på lokalnäten. Det finns en ojämn belastning av småskalig elproduktion i vissa lokalnät, men detta bör inte lösas genom en generell nätavgift som inte är anpassad till rådande förhållanden utan genom ett utjäm- ningssystem som är anpassat efter behoven. Det förslag till nätavgift för små elproducenter som utredaren presenterar innehåller kostnadskomponenter från nät där småskalig elproduktion inte förekommer och det är allmänt krångligt och svårbegripligt. Små elproducenter anser att de har ett ojämlikt förhållande till nätbolagen. Nätbolagen har ett kunskapsöverläge, möjlighet genom sin monopolstatus ta ensidiga beslut samt, genom att i vissa fall lämna uppenbart höga offerter för anslutning, tvinga fram en pröv- ning och en tidsförskjutning som kan leda till förseningar, kost- nadsökningar och i visa fall leda till att hela projektet går i graven. Eftersom utredarens förslag leder till minskad elproduktion från förnybara energikällor förslår jag att gränsen 1,5 MW i 4 kap. 10 § ellagen höjs till 10 MW och att den ska gälla för för- nybar energi oberoende av på vilket nät inmatningen sker. 10 MW är den gräns EU Kommissionen har satt för småskalig vattenkraft. På detta sätt skapas bättre förutsättningar för om- ställningen av det svenska energisystemet samt ökad möjlighet att uppfylla de krav som ställs på i direktiv /77/EG. B.Skapa ett utjämningssystem för nätutbyggnad så att goda naturliga förutsättningar för elproduktion kan utnyttjas utan att lokala nät belastas orimligt ekonomiskt. Om ett projekts genomförande kräver omfattande nätförstärkningar blir det kanske aldrig genomfört. Läggs finansiering helt på producen- ten blir projektkostnaden för hög och projektet genomförs inte, läggs den på nätbolaget kan detta vägra anslutning med hänvisning till kostnaden för nätförstärkning och projektet stoppas av den anledningen. C.Genomför en utredning om nätavgifter och tariffsättning på de svenska elnäten. Av vad ovan framförts i detta yttrande är nät- bolagens avgifter och tariffer svårgenomskådliga och har dis- kriminerande inslag, tveksam saklighet vad gäller anslutnings- villkor, avgifter för mätning och rapportering samt ersättning för nätnytta. Elproducenterna har förklarat sig villiga att betala sakliga avgifter för anslutning, mätning och rapportering samt för den del av en nätförstärkning som en ny inmatning medför. Finansieringen av en nätförstärkning kan ske genom en schablonavgift på produktionen som tillförs en fond, vilken förvaltas av en särskild nämnd (se nedan). Schablonavgiftens användning ska redovisas öppet. Ett nätbolag, på , tar redan ut en schablon- avgift för nätförstärkning på per kW vid nyanslutning. Det kan ifrågasättas om denna avgift är saklig och i överens- stämmelse med ellagen. Någon redovisning till producenterna av schablonavgiftens nyttjande har inte skett. D.Skapa ett forum för hantering av konflikter mellan nätbolag och producenter. Detta forum kan bestå av en partssammansatt nämnd där även är representerad. den är den tidigare , vilken fungerade väl. Nämnden bör vara sammansatt av leda- möter med ekonomisk och teknisk kunskap om elproduktion och elnät. Nämnden ska ta beslut i inlämnade ärenden som rör anslutningar, behov av nätförstärkning, kostnader för mätning och rapportering samt ersättning för nätnytta. Nämnden skall även ta beslut om medel ur den fond som skapas för kostnadsutjämning mellan olika nät. Småskalig vattenkraft – produktionskostnader 2004 Kostnader för produktion av elkraft utgör grunden för många energipolitiska bedömningar. Få grundliga och realistiska beräk- ningar har gjorts betr. småskalig elproduktion i allmänhet och små- skalig vattenkraft i synnerhet. Baserat på erfarenhetsmässiga värden görs nedan en beräkning av investerings- och produktionskostnader för små vattenkraftverk mellan 250 kW och 1 500 kW effekt (den svenska definitionen av småskalig vattenkraft är anläggningar med max effekt 1 500 kW). Det är känt att den specifika produktionskostnaden stiger med lägre installerad effekt i ett vattenkraftprojekt. Det är även känt att den specifika anläggningskostnaden sjunker med högre utbyggd fallhöjd, men de riktigt höga fallhöjderna medförande låga utbygg- nadskostnader är sällsynta i medan de är vanliga i t.ex. . I här redovisade beräkningar är samtliga i projektet ingående kostnader redovisade, även anskaffning av mark och fallrätter samt nätanslutning. Drift-, tillsyns- och underhållskostnader för vattenkraft är rela- tivt sett höga eftersom det finns en damm med uppdämt vatten, där nivåer måste hållas med automatiskt eller manuellt opererade luckor. Staten har även genom vattendomen ålagt dammägaren uppgiften att vidmakthålla uppdämning och vattennivåer även efter det anläggningen är tagen ur drift alternativt begära miljötillstånd för utrivning. Intäkterna måste täcka även sådana kostnader. För drift, tillsyn och normalt underhåll har antagits att detta hand- has av ett externt företag med kompetens och resurser för detta (t.ex. ett nätbolag med egen vattenkraft). Följande beräkning av kostnader för drift och tillsyn har anta- gits. Timdebitering för servicepersonal: Avstånd bas–kraftstation: Rondning, 1 gång/vecka, 1x3 tim: Utryckningar, genomsnitt 2 gånger/månad Beredskap, delas med andra objekt Bilkostnad, /vecka Summa drift och tillsyn Tidsåtgång för rondning m.m. är större än för de större verken. Varje 7–behöver ett fördjupat underhåll av turbin/generator, kontrollutrustning, vattenvägar och utskov göras. Denna kostnad slås ut som en avsättning i den årliga produktionskostnadskalkylen. Varje 14–måste en förnyelse av anläggningsdelar göras för att uppnå projekterad livslängd. Även denna kostnad avsätts som en årlig kostnad i kalkylen för produktionskostnader. Produktionskostnaderna för små vattenkraftverk mellan 250 och 1 500 kW varierar /kWh. Därutöver bör en inve- sterare ha vinstmarginal på av investeringen, vilken även fun- gerar som buffert vid dåliga produktionsår (torrår). Av produktionskostnaderna utgör kapitalkostnader. Anläggningskostnaderna har kunnat pres- sas genom teknikutveckling, men denna kostnadssänkning har motverkats av ökande kostnader för anskaffning av fallrätter, till- ståndsprocessen, projektering och nätanslutning. Tillståndsgiv- ningen (miljötillstånd) har inte enbart blivit mer arbetskrävande och dyrare, även utgången av ansökningen har blivit osäkrare. Detta är en hämmande faktor för utvecklingen av förnybar elpro- duktion. Ur ren marknadssynpunkt borde inte små vattenkraftverk byg- gas eftersom de har högre produktionskostnader än större anlägg- ningar, men samhället har stött denna typ av anläggningar p g a andra positiva samhällseffekter som distribue- rad elproduktion, regionalpolitiska effekter, ökade arbetstillfällen, minskade överföringsförluster, utveckling av småföretagande, tek- nikutveckling m.m. Förvärv av mark o fallrätt Anläggning och utrustning m m Summa kr/årskWh PRODUKTIONSKOSTNADER, Öre/kWh Normalt underhåll och rep Avsättning till fördjupat underhåll/rep Avsättning till framtida förnyelse Fastighetsskatt, försäkring, administration Summa öre/kWh Summa öre/kWh Sammanlgd produktionskostnad, öre/kWh Skälig vinst, av investering, öre/kWh Behov av bruttointäkt, öre/kWh Anm. Anläggningskostnaden kan variera +- beroende på fallhöjd m.m. Produktionskostnader för vindenergi på land 2004 , , har gjort en uppdaterad beräk- ning av produktionskostnader för vindenergi på land. Beräkningen är gjord för tre vindlägen – Mycket bra kustläge, bra kustläge och bra inlandsläge Vidare är beräkningar gjorda för en ekonomisk avskrivningstid på 12, 15 och . Inför notifiering av vindkraftens miljöbonus har gjort en noggrannare beräkning. Den totala genomsnittliga investeringskostnaden, beräknad enligt STEM:s anvisningar för investeringsstöd, är /kW eller /årskWh. I denna kostnad är inte inräknat vissa projekteringskostnader och heller inte det 15 %-iga invester- ingsstödet. Detta är en medelkostnad för alla vindkraftverk, som STEM har givit investeringsstöd – . Beräkningen baseras på 340 vindkraftverk med den totala effekten 260 MW och en beräknad produktion å 626,3 GWh/år och det totala investeringsstödet 356 miljoner kro- nor. Det beräknade genomsnittliga antalet fullasttimmar blir /år. Vi har även gjort en beräkning av antalet fullasttimmar på ett mycket bra kustläge. Denna be räkning är gjord för ett 600 kW vindkraftverk på i . Vindkraftverket har varit i drift från och den årliga produktionen har beräknats till 1 500 MWh/år. Den verkliga produktionen är beräknad till i genomsnitt 1 474 MWh/år eller 2 457 fulltim- mar/år. åren 2002–1997 1 310+1 347+1 645+1 555+1 674+1 313 mindre än kalkylerat. Med hjälp av ovanstående och den månatliga driftstatistiken för vindkraftverk gör vi följande bedömning: Vår beräkning visar att ovan angivna genomsnittliga antalet fullasttimmar 2 /år –inte kan vara korrekt. Enligt EU-direktivet 2001/77/EG om främ- jande av el från förnybara energikällor skall hänsyn tas till sär- dragen hos olika förnybara energikällor samt till olika tekniker och olika geografiska förhållanden. Regler för nätfrågor skall grunda sig på objektiva, klara och tydliga samt icke diskriminerande kriterier, se Artikel 4, Stödsystem och Artikel 7, Nätfrågor i direktivet. Eftersom det med nuvarande elcertifikatsystem inte är möjligt att före ett investeringsbeslut kalkylera projektets lönsamhet på lång sikt, bör stödsystemet baseras på en ekonomisk avskrivnings- tid på högst 12–. Skulle det bli möjligt att bedöma lönsam- heten blir produktionskostnaden lägre. Beräkningen visar att den genomsnittliga investeringskostnaden är och driftkostnaden är 9–/kWh under verkets ekonomiska avskrivningstid beroende på vindläget. Med de förut- sättningar som redovisas i bifogat beräkningsunderlag har vi beräk- nat nedanstående produktionskostnaden med avskrivnings- tiden. Någon tillkommande nätkostnad är inte inräknad i dessa kostna- der. , , har till gjort en beräkning av produktionskostnader för vindenergi på land. Därefter har Elforsk gjort en jämförelse mellan olika tekniker för elgenerering med avseende på kostnader och utvecklingstendenser. Detta redovisas i Elforsks rapport från nya anläggningar – 2003 nr 03:14, . I denna kostnadsjämförelse är inte alla kostnadselement medräknade. Därför har SVIF gjort en ny uppdaterad beräkning av produk- tionskostnader för vindkraft på land. Denna beräkning baseras på verkliga kostnader för flera olika vindkraftprojekt. Inför notifiering av vindkraftens miljöbonus har gjort en noggrannare beräkning. Den totala genomsnittliga investeringskostnaden, beräknad enligt STEM:s anvisningar för investeringsstöd, är /kW eller /årskWh. I denna kostnad är inte inräknat vissa projekteringskostnader och heller inte det 15 %-iga invester- ingsstödet. Detta är en medelkostnad för alla vindkraftverk, som STEM har givit investeringsstöd –. Beräkningen baseras på 340 vindkraftverk med den totala effekten 260 MW och en beräknad produktion på 626,3 GWh/år och det totala investringsstödet . Det beräk- nade genomsnittliga antalet fullasttimmar blir /år. Här nedan redovisar SVIF en ny beräkning av både investerings- kostnad och produktionskostnad. Nedanstående beräkning visar en genomsnittlig kostnad baserad på uppgifter från flera nya verk med effekten mellan 0,85 och 3 MW. /kW, varav A.Kostnad för elanslutning är i normalt i storleksordning /kW. På tillkommer en kostnad för själva nätanslutningen. Denna kost- nad är inte inräknad i de ovan angivna . B.Genomsnittlig kostnad för ett 850 kW vindkraftverk. Kostnad i normalläge – Som underlag för den följande beräkningen av den totala produktionskostnaden redovisas här nedan en genom- snittlig drift- och underhållskostnad för ett 850 kW vindkraftverk. Rörlig del beroende av vindläget Planerat underhåll /år 2) Miljötillsynsavg/ Miljöskadeavg. 1)Arrendeavgift av bruttointäkten, beräknad till i genomsnitt /kWh under verkets livslängd. 2)är detta underhåll lägre. Detta har liten påverkan på den genomsnittliga produktionskostnaden under projektets ekonomiska livslängd. 3)Administration av bruttointäkten, beräknad till i genomsnitt /kWh under verkets livslängd. 4)Fastighetsskatten är på nettotaxeringsvärdet /kW * 0,735*0,5. Kostnad i olika vindlägen Fast del kr/år Rörlig del kr/år Totalt kr/år Fast del öre/kWh Rörlig del öre/kWh Totalt öre/kWh Av och rådets direktiv /77/EG av om främjande av el från förnybara energikällor på den inre marknaden för el framgår i –Artikel 4.2 Stödsystem. Varje förslag till ramverk skall ta hänsyn till särdragen hos olika förnybara energikällor, samt till olika tekniker och olika geografiska förhållanden. –Artikel 7.2 Nätfrågor. Regler skall grunda sig på objektiva, klara och tydliga samt icke-diskriminerande kriterier som skall ta särskild hänsyn till alla kostnader och fördelar, som sammanhänger med anslutningen av dessa producenter till nätet. Reglerna kan medge olika typer av anslutning. Med nuvarande elcertifikatsystem är sannolikt kravet att produktionskostnaden beräknas för en ekonomisk avskrivningstid på högst 12–för att projektet skall beviljas banklån. Alt. 1 Ekonom. Alt. 2 Ekonom. Alt. 3 Ekonom. Särskilt yttrande av sakkunniga Tillstånd för elleverantörer samt balansansvar (avsnitt 4) Jag anser att inte att det finns tillräckliga skäl för att inrätta ett förfarande med tillståndskrav för elleverantörer. Det måste princi- piellt sett ifrågasättas varför denna grupp av näringsidkare på en fullt ut avreglerad marknad där varken liv, hälsa eller stora ekono- miska värden står på spel för konsumenterna och där få fall av oseriös verksamhet konstaterats, skall underställas tillståndsplikt. Även om utredningen anger att ett beviljat tillstånd inte skall tolkas som någon kvalitetscertifiering hade det, enligt min mening, också varit motiverat att belysa om ett tillstånd riskerar att ge konsu- menten ett intryck av legitimitet, även i fall där det kan vara oberättigat. Kraven för tillståndet är få och relaterar t.ex. inte till eventuell förekomst av olämpliga eller oskäliga marknadsförings- eller faktureringsmetoder. Huruvida den offentliga förteckningen har någon rättslig relevans borde också ha belysts. Frågan är t.ex. om kunder kan betala med befriande verkan till en leverantör som avförts från förteckningen. Frågorna i anslutning till återkallande av tillstånd framstår vidare som komplicerade ur ett regleringsperspektiv och tillika delikata eftersom effekten blir yrkesförbud. En viktig funktion är enligt utredningen att tydligt kunna hantera en situation där leverantören inte längre själv har, eller har någon annan som åtagit sig, det eko- nomiska ansvaret för att balans finns mellan el som tillförs nätet och el som tas ut i de aktuella uttagspunkterna. Här möts de nu föreslagna offentligrättsliga ellagsreglerna om att återkallande av tillstånd om balansansvar saknas (6 kap. 12 §) samt om direkt ersättningsskyldighet för elleverantören visavi den systemansvariga myndigheten motsvarande det ekonomiska balansansvaret (6 kap. 11 §) och det förhållandet att regleringen av balansansvaret i vilar på kontraktsrättslig grund. ingår kontrakt med balansansvariga leverantörer vilka å sin sida åtar sig det ekonomiska balansansvaret även för andra leverantörers uttags- punkter. Jag ifrågasätter inte behovet av en förbättrad reglering vad gäller situationer där balansansvarsfrågan är oklar. Enligt min mening finns det dock genom den föreslagna regleringen risk att incita- menten för effektiv kontraktsrättslig reglering och tydliga kon- traktsrättsliga ansvarsförhållanden störs eller i alla fall påverkas. menar att dessa aspekter borde belysts. Regleringens komplexitet ökar också med hänsyn till ellagens grundläggande leveransplikt och det nu lagda förslaget i 6 kap. 11 § som tillsynsmyn- dighetens återkallelsebeslut varken är giltigt eller exigi- belt och det således kan ta avsevärd tid av hantering i domstolar innan en anvisad elleverantör kan utses. Centralt anläggningsregister (avsnitt 7) Jag motsätter mig inte utredningens förslag om inrättande av ett centralt anläggningsregister. En djupare analys borde emellertid ha gjorts av rapporteringsproblem, med felkällor och diskriminerande beteenden, och den inverkan de har för konsumenterna och mark- nadens funktion och hur de mest effektivt kan åtgärdas. Förslaget som det nu är utformat, dvs. som en passiv referensdatabas som inrättas parallellt med existerande rapporteringsrutiner, väcker frå- gor om lösningen ger tillräckliga incitament för nätföretagen och andra aktörer att över tiden kontinuerligt se till att korrekta upp- dateringar sker och också om vilken reell möjlighet till förbättrad tillsyn som registret kommer att ge. Vidare finns frågan om nyttan med det föreslagna registret i beaktande av de faktiska och rättsliga hanteringsfrågor och problem som kan uppkomma. Detta gäller frågor om sekretess, meddelarfriheten som omfattar leverantörs- uppgifter, driftsäkerhet, ansvar och tillsyn. Det senare särskilt då detta är en referensdatabas och då registerhållande myndigheten är en annan än tillsynsorganet. I utredningen finns dock inte tillräck- ligt underlag för att på ett bra sätt kunna överväga om det är rimligt att istället gå direkt till en lösning med någon form av kommuni- kationscentral. Omedelbar giltighet för beslut (avsnitt 3.10) Förslaget om omedelbar giltighet omfattar nu endast begäran att få upplysningar eller ta del av handlingar enligt 12 kap. 2 § ellagen. Jag anser att förslaget också bort omfatta förlägganden under hand- läggning som avser vidtagande av åtgärder enligt 12 kap. 3 § ellagen.