sou · GSB377 · 2005-01-01 00:00:00 — EU-ländernas försvarsministrar enades om att upprätta en gemensam försvarsmaterielbyrå. Enligt planerna ska den nya kunna börja sitt arbete . EU utrikespolitiske representant ska leda en grupp som ska ta fram detaljerade riktlinjer för byråns verksamhet. Samarbetet inom försvarsmaterielbyrån ska vara mellanstatligt. Byrån kan komma att sätta upp mål för den militära kapaciteten och rekommendera medlemsstater vad de bör satsa på. Formaliseringen av försvarsmaterielsamarbetet inom EU kommer med stor sannolikhet även att påverka verksamhetsvillkoren för berörda länders VoV-verksamheter. Det är därmed mycket väsentligt att följa och tolka hur denna EU-samverkan utvecklas.Möjligheter till detta erbjuds genom samverkan med TEAM-gruppen och genom deltagande i utarbetandet av gruppens VoV-strategi, DTEB. betraktas fortfarande inom försvarsmaterielområdet som en mycket kompetent partner inom vilket markeras av möjlig- heten att delta i LoI-samverkan. Detta gäller även beträffande VoV. En gemensam nämnare för den internationella efterfrågan på VoV-resurser som kan ses, där är attraktivt, är där stora ytor över land är viktigt. En efterfrågan av DFS i kan också ses, då denna är unik i sitt slag i världen. utgör exempelvis RFN/NEAT en intressant resurs för andra Europeiska länder. Vapenprovning, UAV-utveckling och potentiellt EW-provning är härvid aktuella delområden. Det krävs emellertid att de ekonomiska villkor som kan erbjudas av oss är likartade med de andra europeiska ländernas. Vid arbete med DTEB, som identifierar den gemensamma expertis- och resursbasen för VoV är det är det väsentligt att svenska resurser erkänns och inkluderas i denna resursbas. För att behålla en intressant position måste vi utveckla provplatsernas tekniska infrastruktur med möjlighet att länka dessa via (krypterade) bredbandsnät till andra länder och provplatser. Dels måste vi hålla en kompetensmässigt/tekniskt/säkerhets- mässigt hög nivå eller vara prestandamässigt bättre än andra liknande resurser. Det är i detta perspektiv möjligheterna till att vidareutveckla RFN i till ett UAV-/EW-provområde skall ses. En nyckelfaktor kan vara förmågan att operera med UAV-farkoster i civilt luftrum, vilket under ett skede av framåt kan öppna samverkansmöjligheter och därmed möjligheter för oss att få ett försprång inom denna viktiga VoV-nisch. Detta kan i sin tur skapa möjligheter för en framskjutande roll inom framtida gemensamma internationella utvecklingsprojekt. Utnyttjandet av provområdena, särskilt RFN/NEAT bör sam- tidigt anpassas för att i högre grad omfatta dels FoT-verksamhet för studier, experimentell teknikutveckling, demonstrationer och materielutveckling och dels förbandsutveckling och övningar i skedena efter den traditionella VoV-verksamheten i materiel- processen. Politiska signaler har givits för ett sådant vidgat utnyttjande av RFN – även internationellt. I sker en målmedveten utveckling mot ett nätverksbaserat försvar (NCW). Inom ramen för NCW utvecklas Joint warfare endast på den högsta nivån. Utveckling sker i syntetiska och "blandade" miljöer. Miljöerna knyter ihop resurser på platser inom hela såväl som på andra platser på jorden. Utvecklings- miljöerna kan omfatta syntetisk omvärld, M&S, stimuleringar, HWIL och operativa system. Simuleringar kommer att spela en betydelsefull roll i utvecklingsmiljöerna. måste därför ha och vidareutveckla egen kompetens inom området. VV&A av M&S måste genomföras med samma krav på oberoende som vid övrig VoV. Trenden går mot tidigare delaktighet av och ett närmare samarbete med anskaffningsorganisationen och slutan- vändaren. Hela utvecklingsprocessen måste nyttjas för VoV. Kom- plexa system medför stora svårigheter, varför VoV måste genom- föras i stegringsföljd. VoV-metodiken är ännu inte utvecklad på de högre systemnivåerna (0-1). Slutsatser av utvecklingen i för VoV-verksamheten i Förutsättningarna för VoV av NBF bör utvecklas med stöd av en tydlig målbild. I har det visat sig nödvändigt att skapa en från DoD fristående provningsorganisation för att säkra en redovisning av oberoende provresultat för anskaffad materiel. Även i bör VoV-verksamheten ges hög auktoritet och goda förutsättningar för att för FM räkning säkra egenskaper och funktionalitet av anskaffade system. Ekonomi och resurser bör inplaneras långsiktigt för att säkra utvecklingen av integrerade provplatser, nätverk och "virtual proving grounds". Verktyg och teknikresurser som utvecklas i kan därvid vara av stort värde för oss. Intresset i för svenskt NBF med Joint perspektiv är stort och omfattande samsyn råder kring konceptet. En allmän uppfattning är att inte kan anses ligga före i utvecklingen. En förutsättning för ett mera omfattande samarbete med torde vara att vi håller en sådan takt i utvecklingen av NBF och VoV-metodiken för NBF, att vi upplevs intressanta och bidragande till den gemensamma utvecklingen. Följande områden är ur ett svenskt VoV-perspektiv intressanta för samarbete och utbyte: Distribuerad provförmåga och den virtuella provplatsen Tillgång till arkitektur och viss mjukvara (ex TENA, VISAR) FCS (utveckling av totalsystemet respektive utvecklings- miljön). Testmetoder, certifiering, distribuerad test. Utveckling av teknik för marklägesuppfattning. Kombination av simulering och verklig provning. VoV-analys av system på högre systemnivåer (NAVAIR) Möjligheter att hyra provresurser (ex NAVAIR) Möjligheter att få tillgång till specialkompetenser och sam- arbete inom speciella områden (ex MMI, telekrig, lufttank- ning, målrobot) Inom luftstridsmaterielområdet har en nära samverkan skett med flera T&E-provplatser i . Denna samverkan har omfattat alla systemnivåer. sker samverkan inom områdena lufttankning, flygförarmiljö, pilotutbildning. Multilateralt samarbete – ITOPS ITOPS är ett multilateralt samarbete i syfte att utarbeta och tillämpa ensade procedurer vid provning (International Test Opterations Procedures). Samarbetet regleras i ett MoU mellan de deltagande länderna. Deltagare är de från materielsamverkans- och provningstekniksynpunkt viktigaste NATO-länderna; , , och . erbjuds nu fullt medlemskap i . Ett sådant medlemskap kan komma att utgöra en mycket värdefull kontaktyta mot dessa länder i samverkan, parallellt med de bilaterala kontakterna med respektive land. Samarbetet kräver kompetens och resurser för deltagande. I och andra länder finns en rad civila provningsorganisa- tioner. Exempel på detta är SEMKO och SP. Dessa organisationer och den civila standardiseringsverksamhet som bedrivs inom främst IEC och ISO, men även inom olika branschorganisationer och IEEE, är av stort värde för utvecklingen av försvarsmateriel. I huvudsak är dessa organisationer och standardiseringen inriktade på de systemnivåer där leverantörerna till FMV har ett verifieringsansvar. Den metodik och de krav som ställs på civila produkter får en större betydelse i och med att COTS-produkter utnyttjas i allt högre grad i försvarssystemen. Inom ledningssystemområdet har telekomindustrin långvarig kompetens och resurser för verifiering av funktionaliteten hos storskaliga system. Samverkan inom denna sektor bedöms kunna bli av värde för NBF-utvecklingen. Svenska provresurser i ett europeiskt perspektiv beslutade om att en europeisk byrå för försvarskapacitesfrågor, försvarsmaterielsamarbete, försvarsindustri- frågor och försvarsrelaterad F&T skall inrättas . pågår arbete med att ta fram de konkreta förutsätt- ningarna för det EU-beslut som skall initiera bildandet av byrån. Byrån kommer bl.a. att ägna sig åt att identifiera väsentliga strukturfrågor, vilka är av vikt för en effektiv förmågeutveckling och ett rationellt samarbete inom . Materielanskaffning, försvarsindustristruktur etc. kommer vara frågor på den nya myndighetens dagordning. I samband med förberedelsearbetet har bl.a. även identifierats det strukturproblem som råder beträffande infrastruktur för provning och evaluering av försvarsmateriel. De svenska resurserna utgör här en inte oväsentlig del av samlade resurser. Framförallt framstår de svenska resurserna från vissa miljö- och tillgänglighetsmässiga synvinklar som unika. (Subarktiskt klimat och tillgång till stora glest befolkade arealer). Den svenska försvarsmaktens och försvarsindustrins behov av dessa resurser, är med dagens utvecklings- och produktionsnivå långt ifrån tillräckliga för att de svenska resurserna skall beläggas till en ekonomiskt rimlig nivå. Det europeiska strukturproblemet gäller med andra ord även för den svenska delen av samlade resurs. För att förhindra en hastig avveckling och förlust av värdefull kompetens och anläggningar i , är det angeläget att utarbeta en handlingsplan för hur de svenska provnings- och evalueringsresurserna skall omhändertas och profileras inom ramen för en samlad europeisk bild. En sådan handlingsplan kommer till stor del vara beroende av prioriteringar av framtida svenska för- svarsförmågor och dessas koppling till svensk industriell inbland- ning och de nischer som detta kan leda till. De unika egenskaperna hos den svenska infrastrukturen bör kartläggas och erbjudas som ett bidrag till den samlade resursen för europeisk provnings- och evalueringskapacitet. Det är vidare angeläget att ekonomiska spel- regler för drift och köp av tjänster för provplatser harmoniseras inom , så att val av prov- och evaluerings-resurser kan göras på sakliga kompetensgrunder och inte beroende av enskilda länders varierande former av ekonomisk subventionering. bör verka för att åtgärder enligt ovan uppmärksammas och hanteras i den europeiska byrån för försvarskapacitetsfrågor och försvarsmateriel- samarbete. Analys av förutsättningarna för en EW- range i (4 bilagor) I syfte att skapa beslutsunderlag åt C VoVC har en analys genom- förts beträffande förutsättningarna för en svensk EW-range. Analysen har visat att det finns ett uttalat behov av denna förmåga i . Behovet kan hänföras till tre huvudsakliga områden: verifiering av VMS bibliotek utbildning och övning av personal och förband validering av system och förband Intressenterna för utnyttjandet av en EW-range är, förutom FMV i allmänhet och VoVC i synnerhet, Försvarsmakten, FOI och industrin. Indikationer finns på ett intresse även från utländska kunder. För att en EW-range skall vara attraktiv för kunden krävs att den kan erbjuda kvalificerade tjänster till ett attraktivt pris. VoVC tidigare erfarenheter från dyra provsystem med låg beläggning är avskräckande. Investeringsbehovet för att skapa en attraktiv EW- range är stort, såväl i materiel som i personal. Ambitionsnivå och prioriteringar måste ägnas särskild uppmärksamhet. Mot bakgrund av ominriktningen av Försvarsmakten till ett nätverksbaserat försvar där telekrigförmåga har en framträdande och prioriterad roll rekommenderas att arbetet med upprättande av en svensk EW-range igångsätts. Arbetet bör inledas med att ett fördjupat underlag tas fram, förslagsvis av en studiegrupp med representation från FMV, Försvarsmakten och FOI. VoVMQ (avsett för ) VoVMQ (avsett för ) VoVPLuft SEMS (avsett för ) Bilaga 4 SOU 2004:77 Kostnader för genomfört arbete ........................................... Innebörd av begreppet EW-range ......................................... Behov av en svensk EW-range .................................... Nyttjande av EW-range ................................................. Aktuella materielsystem och anskaffningsprojekt............... Verksamhet i Försvarsmakten.................................... Svenska kunder och resurser ................................................. Internationella kunder och internationellt samarbete ......... Utnyttjande av en svensk EW-range ............................ Utbildning, övning/träning (FM)......................................... Upprättande av en svensk EW-range........................... Möjlig inriktning av en EW-range ........................................ Personal- och kompetensbehov ............................................ Behov av prov- och hotsystem.............................................. 4.6.2 Erfarenheter från utländska anläggningar ................. 4.6.3 Antaganden för en svensk anskaffning ..................... Erfarenheter från andra länder................................... Bilaga 1 Förkortningar och begrepp ............................................. Bilaga 2 , .............................. Bilaga 3 RAF Spadeadam ............................................................... Bilaga 4 Bildunderlag...................................................................... Uppgiften tilldelas muntligen av C VoVC . Efter analys fastställdes uppgiftens lydelse till: Analysera behovet av en EW-range i . Analysen skall utgöra ett första underlag för C VoVC beslut om fortsatt agerande. och Electronic Warfare är begrepp med flera olika definitioner. I Försvarsmaktens funktionsplan för telekrigföring, Del 1 Öppen, 1999 (ref. 1.1) används följande definition: Militär verksamhet som utnyttjar det elektromagnetiska spektrumet för att bekämpa, förvanska eller exploatera motparters inhämtning, bearbetning eller delgivning av information samt skydd mot för oss ogynnsamt utnyttjande av det elektromagnetiska spektrumet. Telekrigföring består av: Elektronisk Attack (EA) Elektronisk Stödverksamhet (ES) Elektronisk Protektion (EP) Begreppet EW (Electronic Warfare) är en internationell benämning på telekrigföring. Den svenska definitionen har ändrats och olika nationer och organisationer har olika definitioner vilket kan skapa viss förvirring i tolkningen av olika dokument. Den svenska definitionen stämmer i allt väsentligt med väst- världens tolkning av begreppet. Knytningen till det elektromagnetiska spektrumet innebär att varning, motverkan, spaning, övervakning och målinmätning mm som baseras på akustiska, hydroakustiska, magnetiska eller seismiska förhållanden, inte faller under begreppet telekrig. Inte desto mindre är problemställningarna likartade beträffande utveckling, verifiering och validering, utbildning, träning/övning och anskaff- ning av dessa system samt för underhåll av hotbibliotek. Detta får betydelse för omfattning och avgränsningar vid eventuellt upp- rättande av en svensk EW-range. Under analysarbetet har följande, viktigare referenser utnyttjats. 1.1Försvarsmaktens funktionsplan för telekrigföring, Del 1. Etablerat VMS-samarbete (EW) med . Shepard Conference 2001, , FMV KC SenTel AOC Conference 2002, Besök från franska DGA/DCE vid FMV 2.10Seminarium nätverksbaserat försvar (NBF), arrangerat av TKC, 1.5Kostnader för genomfört arbete Kostnaderna för att genomföra rubricerad analys utgörs av arbets- tid (timmar), en resa till och en resa till . Totalt beräknas kostnaderna till ca 55 k SEK, vilka redovisas på 539 267. Samråd med UL, , och C VoVMQ, , har inhämtats. 1.6Innebörd av begreppet EW-range Begreppet EW-range kan ha flera innebörder. Någon definition på begreppet som sådant har inte kunnat finnas. I denna analys antas därför att en EW-range är en anläggning som kan erbjuda någon eller flera av följande förmågor. Resurser för att genomföra erforderlig provning och verifiering (på laboratorie- och apparatnivå) för att utveckla nya system inom telekrigområdet. Verifiering och validering av delsystem, system och system av system. Utbildning av teknisk personal, besättningar och operatörer i EW på aktuella system och plattformar. Utveckling av taktik och stridsteknik inom området EW. Övning av enstaka besättningar och av förband av olika storlek i taktiskt uppträdande i EW-miljö. Validering av förband, med avseende på EW, till exempel inför internationella insatser. Om man strikt följer definitionen av telekrig (enligt referens 1.1) avses enbart den elektromagnetiska delen av spektrum. I enlighet med resonemanget i slutet av kapitel 1.3 avses i detta dokument att en EW-range även kan innehålla förmågor inom de akustiska, hydroakustiska, magnetiska och seismiska områdena. 2 Behov av en svensk EW-range Vid i (, ref 2.7) inledde generallöjtnant med syn på Electronic Warfare. Han poängterade bland annat följande (utdrag ur PowerPoint presentation): Necessary EW capacity in all forces EW training is necessary To rally and train forces for PSO we need to train with potential Both staff and units National control – full visual access Do not accept offers without full access Get the software code Create your own production of libraries .. Försvarsmakten efterfrågar således denna förmåga i alla försvars- grenar. Utbildnings- och övningsförutsättningar behöver skapas och vi skall ha förmåga att själva, fullt ut, hantera våra hotbibliotek med tillhörande stödsystem. Försvarsmaktens numerär reduceras, som nya för- mågor skapas, med nya och mer kvalificerade förband. Detta kom- mer att ställa ökade krav på vår förmåga att verifiera och validera dessa nya system och förband samt att utnyttja demonstratorer i större utsträckning . För att kunna avgöra om vi skall satsa på att upprätta en EW- range i måste vi veta om behovet är så omfattande att en sådan anläggning kan drivas kostnadseffektivt, så att vi över tiden kan få kostnadstäckning för gjorda investeringar. Verksamhet som uttryckligen kräver en EW-range genomförs utomlands. köper tjänster på olika platser beroende på vilka specifika krav som ställs och varifrån utrust- ningen som skall provas har levererats. Fördelar med att köpa tjänsten på en utländsk EW-range är att vi får tillgång till en komplett infrastruktur med resurser för planläggning, genom- förande, utvärdering och rapportering. Dessutom kan vi vinna utbildningseffekter genom erfarenhetsutbyte med de utländska besättningar vi träffar på plats. Nackdelar är kostnaderna (som kan vara mycket höga), risken att vi sprider information om våra system och vår taktik utanför landet samt att vi som utländska kunder (särskilt i ) har en lägre prioritet än deras prime customer, vilket begränsar vårt tillträde till vissa tider. Vid genom- förande av en kampanj på en utländsk EW-range kommer i de flesta fall en mycket liten skara människor att delta och kampanjen utgör därmed inte en möjlighet till breddutbildning inom Försvars- makten. Exempel på utländska anläggningar som utnyttjats är Lockheed (Ft Worth), , och , alla i samt Spadeadam i och Polygon i . Dessa anläggningar har alla mycket kvalificerade resurser. 2.3Aktuella materielsystem och anskaffningsprojekt Det finns ett antal materielsystem och anskaffningsprojekt som direkt genererar behov av en EW-range. Vart och ett av dessa utgör sannolikt inte underlag för en svensk EW-range, varför samordning och synergieffekter bör sökas. Nedan redovisas några exempel på pågående och kommande verksamhet. I projektet 39 anskaffas varnings- och motverkanssystemen i två steg. Steg 1 utgörs av VMS 1 och detta steg är i princip avslutat. Steg 2, EWS 39, pågår . Första flygningen är planerad , och det skall vara klart . FMV har kontrakt med IG JAS om målflygplan och radarstationer för industrins verifieringsdel . FMV var huvudansvarig för integrationen av VMS 1 och eftersom det var ett utvecklingsprojekt genomfördes utprovningen efter hand. Huvuddelen av utprovningen genomfördes på Tp86 (Sabreliner) på grund av begränsad tillgång till JAS39 flygplan. För VMS 1 genomfördes en provkampanj på () där i huvudsak egna radarstationer (stri, lv, mät, fpl) utnyttjades som hotsystem. När EWS 39 upphandlades blev huvudansvarig för integrationen i flygplanet, inklusive verifiering. Fortsatt verifiering och validering kommer att genomföras vid VoVC och även inom . Validering sker bland annat genom deltagande i de åter- kommande övningar som genomförs i Försvarsmakten. HKP14 är den första svenska helikopter som anskaffas med ett EW-system. Prestanda och komplexitet motsvarar (minst) EWS 39. Leverans av första helikoptern är planerad till 2005 och EW- systemet skall levereras . Leverantören (NHI) ansvarar fullt ut för integration och verifiering av EW-systemet medan FMV ansvarar för valideringen. I har vi ingen tidigare erfarenhet av EW-system i helikopter vilket innebär att såväl utbildning som taktik och stridsteknik måste utvecklas, i princip från grunden. EWS HKP14 förekommer inte i sin helhet inom något annat helikoptersystem men huvuddelen är detsamma som det som anskaffas till schweiziska helikoptrar. Vissa delsystem i EWS HKP14, till exempel laservarnaren, kan komma att användas i Stridsvagn 122 (Leopard). Tp84 har ett EW-system som i många avseenden påminner om HKP14, inte till leverantör och fabrikat men i flera avseenden till funktion. Systemet består av amerikanska delsystem och detta har bland annat inneburit vissa svårigheter med tillgång till grunddata för hotbildshantering och för biblioteksproduktion. Korvett är under leverans och våra äldre kustkorvetter och uppgraderas. I dessa enheter ingår bland annat en SIS-utrustning som levereras av i och inhemskt framtagen störutrustning, ATK (allmän telekrigkomponent). Resurser för utprovning, verifiering och validering erfordras . Det finns sannolikt många olika utvecklingsprojekt igång för när- varande där behov av en EW-range föreligger. Nedanstående är några exempel som påverkar och bedöms komma att påverka VoVC verksamhet. Projekt är ett försvarsmaktsgemensamt störsystem som bland annat innefattar kapsel U-40 till JAS och ATK till marinen. MIDAS är en ny generation varnare med helt ny teknik utvecklad av i . Detta projekt har påbörjats och kan förväntas pågå fram mot 2010. kan ett nytt systemkoncept från i bli aktuellt. Detta är ett kombinationssystem benämnt . Telekrigkomponenter för utbildning finns i alla försvarsgrenar. Exempel på detta är övningsstörsändare för sambandsfunktionen, radarstörare för luftvärns-, stril- flyg- och fartygsförband. Prin- cipen för ägande och användning av dessa varierar men generellt gäller att de kan flyttas mellan olika förband och skolor med hänsyn till aktuellt behov. Målflygdivisionen som varit baserad på Malmen och som opererade flygplan 32 med störutrustning är avvecklad. SK37 har försetts med störutrustning och drivs av Flygvapnets egna flottiljer. Nya telekrigförband utvecklas, till exempel Telekrigbataljon (Tkbat), Signalspaningsbataljon (SISbat) och Televapenkompani NY (TVA- komp). Studieverksamhet genomförs kontinuerligt i Försvarsmakten. Studieresultatet ligger till grund för utveckling och anskaffning av materiel och krigsförband. Exempel på studier som drivs är VMS helikopter och VMS mark, och VMS-sjö. För alla dessa typer av verksamhet krävs kännedom om aktuella hot, vilket varierar beroende på typ av system och var det skall utnyttjas. Bibliotek för spanings- varnare- och störutrustningar måste utvecklas och hållas uppdaterade. För att möjliggöra detta inhämtar FRA tekniska underrättelser, vilka omvandlas till operativa hotbibliotek av . Hotbiblioteken måste verifieras tekniskt och valideras taktiskt för att säkerställa att de fungerar på avsett sätt i den miljö där våra förband skall operera. Biblioteken måste kontinuerligt uppdateras så att de är aktuella och har avsedd effekt. Detta innebär att VoV av hot- och åtgärds- bibliotek är en ständigt pågående process inom alla försvarsgrenar. Den här redovisade och annan verksamhet i Försvarsmakten borde kunna dra nytta av en EW-range om en sådan upprättas i . 2.4Svenska kunder och resurser De olika behoven ger inte oväntat vid handen att de viktigaste svenska intressenterna i en svensk EW-range utgörs av industrin, Försvarsmakten, FMV och FOI. Industrierna med anknytning till EW antas förfoga över den tekniska utrustning som erfordras för deras utveckling av nya system (kontakter med dessa företag har inte tagits i denna analys). Försvarsmakten disponerar viss övningsutrustning för utbild- ning och övning av krigsförbanden, till exempel övningsstörsändare mm. FMV disponerar mät- och registreringsutrustning samt metoder och () auktorisation att genomföra verksamhet som regleras av överliggande regelverk, till exempel RML (Regler för Militär Luftfart).