sou · GSB3117 · 2005-01-01 00:00:00 — inrättade man ett strategiskt råd som skall fungera som rådgivande organ och som ett sätt att fördjupa kontaktnätet kring RKC. Rådet består av generaldirektör vid Brottsoffer- myndigheten, utrikesminister , sjukhusdirektör , landstingsråd samt professor . Rådet har dock inte haft några sammanträden beroende på den organisationsförändring som väntar. SOU 2004: 117 Personalbemanningen 2003 var fördelad på följande vis: klinikchef (med ansvar för klinisk verksamhet, personal samt ekonomi och utbildning) Sekreterare, utbildnings assistent 0,2 tjänst (samt 0,8 forsk- RKC anlitar även externa konsulter vid behov. RKC har tre huvuduppgifter: klinisk verksamhet inklusive utvecklande av metoder för denna, utbildning och information samt forskning. RKC samverkar med en rad aktörer inom sjuk- vården och med andra myndigheter och organisationer. Här följer först en beskrivning av RKC:s kliniska verksamhet inklusive tele- fonrådgivningen, följt av patientverksamhetens olika processer i samverkan med övriga sjukvården, myndigheter och organisationer. i texten redogörs för metodutveckling och RKC:s utbild- nings-, informations- och forskningsinsatser. Allt kliniskt arbete vid RKC är utformat utifrån ett kvinnoperspek- tiv. Det betyder både att man har förståelse för kvinnors situation i samhället och att man utgår från den enskilda kvinnans behov. Målet är att ge varje kvinna ett optimalt omhändertagande och ett bra bemötande i varje enskilt fall. Det innebär att man skall ge den vårdsökande kvinnan ett individuellt, respektfullt och empatiskt bemötande och att man skall skapa trygghet i behandlingssituatio- nen. Detta görs för att lindra lidande och smärta för kvinnan samt för att medverka till att hennes hälsa återställs och att självkänslan Varje kvinna skall få de undersökningar och åtgärder som hon behöver. Andra mål är att utföra skadedokumentation och spårsäkring och att utfärda adekvata rättsintyg av hög kvalitet om detta behövs. På RKC:s egen öppenvårdsmottagning vid Akademiska sjuk- huset tar man emot kvinnor som har utsatts för fysisk eller psykisk misshandel av närstående partner eller som har utsatts för sexuella övergrepp. På mottagningen tjänstgör specialutbildade socionomer, allmänläkare, psykiatriker, gynekologer samt barn- morskor. registrerades 1 439 patientbesök på RKC varav var planerade besök och var akuta be- sök. Både den akuta och den planerade patientverksamhet bedrivs dygnet runt. Patientmottagningen är främst avsedd för kvinnor som tillhör i län men vid behov har man även tagit emot kvinnor från andra län. Till en början hade RKC egna vårdplatser på kvinnoklinikens gynekologiska avdelning samt egen jourläkarlinje. Men efter ut- bildnings insatser från RKC har kunskap och insikt om dessa kvin- nors speciella situation ökat inom hela sjukhuset, med resultatet att specialplatser för RKC är nödvändiga. Kvinnor som be- höver vårdas inneliggande vårdas numera vid den klinik som är relevant för skadan. Inom öppenvården har RKC flera funktioner. Kvinnor som kommer till RKC har olika behov. Situationen för den akut vålds- utsatta kvinnan är ofta kaotisk och krisartad. Vissa kvinnor söker akut och behöver medicinskt omhändertagande och stöd, medan andra kommer för planerad vård som kan innebära både medicinsk vård och psykosocialt stöd. När en våldsutsatt kvinna kommer in akut eller genom avtalad tid till RKC möts hon av särskilt utbildade läkare och kuratorer. kommer kvinnan först till sjukhusets akutmottagning och får sina skador omsedda där; RKC kontaktar dessutom akutkliniken så att eventuella patienter kan erbjudas fortsatt hjälp och stöd av kurator. När det gäller sexuella övergrepp kommer patienten direkt till RKC. Kvinnan får först träffa en specialutbildad gynekolog som gör en noggrann medicinsk undersökning och dokumenterar skadorna. Vid undersökningen tar man även prover som kan säkra bevis. SOU 2004: 117 Samverkan med andra myndigheter och insatser är en del av det akuta arbetet som RKC erbjuder kvinnan. Personalen hjälper kvin- nan med de kontakter hon behöver med exempelvis polis, rätts- väsendet eller . är barn berörda av misshandeln, och då kan anmälan till bli aktuell. Akut våldsutsatta kvinnor erbjuds dessutom en snar återbesöks tid hos kurator och kvinnor som utsatts för sexuella övergrepp följs rutinmässigt upp vid återbesök hos RKC:s gynekolog för samtal och provtagning efter övergreppet. De flesta kvinnor som söker hjälp på RKC kommer för planerad vård, det vill säga utan akut fysiskskada. Kvinnors hälsa och livs- situation påverkas allvarligt av hot och våld och många kvinnor be- höver allmänmedicinska bedömningar, utredningar och behand- lingar. Det är därför vanligt att kvinnan kommer på upprepade läkarbesök och samtal. De kvinnor som har levt länge i misshandelsförhållanden med hot, våld, kränkningar, isolering, och som därmed fått sin själv- känsla knäckt påverkas psykiskt av detta. På RKC har man därför en psykiatrisk mottagning . En specialistläkare i psykiatri tar emot kvinnor med symtom som exempelvis depres- sion, ångest, sömnproblem, gränspsykotiska symtom eller själv- mordstankar. Kvinnan erbjuds regelbunden kontakt och återbesök hos både läkare och kurator. En mycket viktig del av RKC:s arbete är det psykosociala stödet. Många våldstutsatta kvinnor är skadade både socialt och rättsligt, utöver de kroppsliga och psykiska skadorna. RKC:s kuratorer svarar för det psykosociala arbetet, vilket kräver kunskap om psy- kologi med utgångspunkt från kvinnors situation i samhället. Det kräver också erfarenhet av att möta misshandlade kvinnor samt kunskap om andra myndigheter. Inom RKC har man utvecklat samarbetsformer med , polisen och ideella organisa- tioner. Målet med den psykosociala behandlingen är att den våldsutsatta kvinnan skall återta kontrollen över sitt liv, att hon skall få leva utan våld och kränkningar samt att hon skall kunna känna skuld- och ansvarsbefrielse. Andra mål är att kvinnan kan identifiera sina egna behov och skapa utrymme för dem samt att hennes självkänsla Att återskapa det sociala nätverket är också mål i be- handlingen, samt att kvinnan polisanmäler förövaren. har RKC bedrivit telefonrådgivning dygnet runt till hjälpsökande personer samt upplysning till organisationer och myndigheter. Telefonrådgivningen är en central del av patientverk- samheten. Under vardagar, , sköts rådgivningen av kuratorer och läkare, och under jourtid är det särskilt utbildade barnmorskor som svarar i telefonen. Under de nära som rådgivningslinjen varit öppen har cirka 20 000 samtal tagits emot. Samtalen kommer från hela landet, och de som ringer får vara anonyma. Varje telefon- samtal följs upp och samtalen innebär ofta ytterligare kontakter med den hjälpsökande. Kvinnor som utsatts för sexuella övergrepp och som söker hjälp på kvinnokliniken undersöks av kvinnoklinikens jourläkare. När kvinnor som våldtagits behöver läggas in vårdas dessa vid kvinno- klinikens gynekologiska vårdavdelning. RKC ansvarar för kvinnans psykosociala behandling och den medicinska uppföljningen samt samordnar aktuella myndigheter och stödinstanser. Kvinnoklinikens läkare erbjuds kontinuerlig utbildning av RKC, och flera av kvinnoklinikens läkare tjänstgör i RKC:s planerade gynekologiska mottagning. Eftersom RKC är beläget vid kvinno- kliniken är frågan om våld mot kvinnor ständigt närvarande. Kvinnoklinikens personal kan med lätthet kontakta personalen på och remittera patienter dit. RKC har kontinuerligt utbildat personalen på akutcentrum vid , för att på så sätt säkerställa en hög kompe- tensnivå hos personalen vid vård och behandling av våldsutsatta kvinnor. Akut våldsutsatta kvinnor får vid samma vårdtillfälle både kirurgiskt eller medicinskt omhändertagande på akutmottagningen och akutavdelningarna samt kontakt med RKC:s kurator eller SOU 2004: 117 Bilaga 2 RKC fungerar dessutom som samordnare för kvinnan när det gäller berörda myndigheter. Detta samarbete är ett sätt att tillvarata flera kompetenser inom sjukhuset på ett effektivt sätt. Samarbete med Akademiska sjukhusets övriga centra och kliniker RKC har kontakt och samarbete med vårdgivare från flera olika centrum och kliniker vid . RKC:s insatser i sådana fall innebär daglig kontakt med patienten samt vid behov handledning av och rådgivning till vårdgivarna vid den enhet där kvinnan vårdas. Dessa vårdtillfällen genererar ofta ytterligare efterfrågan på informations- och utbildningsinsatser från RKC. En husläkare från primärvården tjänstgör vid RKC som länk mellan RKC och primärvården. Vidare har man etablerat en samverkansgrupp vars uppgift är att utveckla samarbetsformer, sprida information och medverka till att våldsutsatta kvinnor får ett bra bemötande. Gruppen består av hus- läkare, psykologer, kuratorer och distriktssköterskor från olika delar av länet. Samtliga i gruppen har utbildats av RKC i frågor som rör mäns våld mot kvinnor och barn. Gruppen möts regelbundet för diskussion, studiebesök och föreläsningar. RKC och Rättsmedicinska avdelningen i har ett avtal som innebär att RKC kan remittera våldsutsatta kvinnor för kropps- undersökning och skadedokumentation trots att polisanmälan inte är gjord vid undersökningstillfället. RKC å sin sida utför gynekolo- giska undersökningar på remiss från Rättsmedicinska avdelningen. Patienter som kommer direkt till Rättmedicinska avdelningen er- bjuds dessutom omgående psykosocialt stöd av RKC. Detta samarbete följs med intresse från andra förvaltningars och myndigheter och det kan komma att ligga till grund för en föränd- ring av samverkan mellan hälso- och sjukvården och Rättsmedici- nalverket. RKC är konsultinstans för barnsjukhuset i vid sexuella övergrepp på flickor . RKC och jourläkaren vid kvinno- kliniken genomför då den gynekologiska undersökningen med skadedokumentation och spårsäkring. RKC svarar sedan för upp- följning av prover och återbesök hos gynekolog. Samarbete sker mellan RKC samt läkare och sjuksköterska vid barnsjukhuset för det fortsatta omhändertagandet, där även barn- och ungdomspsykiatriska kliniken involveras. RKC har ett etablerat samarbete med polismyndigheten i . Regelbundna möten hålls med polisledning, aktuella rotlar och enheter. Samarbetet syftar till att ge våldsutsatta kvinnor ett gott omhändertagande i alla led av den process som kvinnan genomgår till följd av det våld hon utsatts för. Särskilda kontaktpersoner finns inom respektive organisation. i och RKC har ett nära samarbete. Man håller regelbundna möten och samarbetar kring utvecklingen av arbetet med våldsutsatta kvinnor och barn. I RKC:s akuta patientverksamhet är socialjouren en enhet som kon- taktas relativt ofta. Samarbetet har successivt utvecklats och svåra frågor kan i regel lösas direkt. Barn som far illa av den miljö de lever i remitteras till mottagning Trappan, som be- handlar barn från familjer där våld förekommer. Medarbetare från denna mottagning har också medverkat i RKC:s utbildningar. Våldsutsatta kvinnor med alkohol- och drogproblem är en särkilt sårbar grupp. Beroendekliniken vid och har därför samarbetat vid vård av dessa kvinnor . Syftet med detta samarbete är att förenkla möjligheten för kvinnorna att få en kontakt på RKC samt att skapa ett förenklat SOU 2004: 117 inläggningsförfarande i akuta fall. Ett annat syfte är att öka kom- petensen hos vårdgivarna vid respektive klinik inom respektive specialistområde. En samverkansgrupp med företrädare för psykiatrin, primärvården och RKC har arbetat för att fördjupa samarbetet mellan enheterna när det gäller metodutveckling och kartläggning. Inom mödrahälsovården i i län pågår en kartläggning av våld mot gravida kvinnor. Detta landsting är det första landsting i landet som infört rutinen att fråga kvinnor som kommer till mödravårdscentralen om våld. RKC har regelbunden kontakt med barnmorskorna i för att följa och utvärdera utvecklingen samt ge dem stöd. Inför detta arbete har RKC utbildat och informerat barnmorskorna om mäns våld mot kvinnor samt utformat metoder för att ställa frågor, dokumentera och följa upp verksamheten. Samarbete med ideella organisationer RKC har sedan starten regelbunden kontakt med kvinnojourer och brottsofferjourer lokalt och nationellt. Kontakten ger en möjlighet att lösa akuta problem för våldsutsatta kvinnor. Jourerna kan kon- takta RKC för vård och behandling av akut våldsutsatta kvinnor, och RKC hänvisar å sin sida ibland kvinnor till kvinnojouren för tillfälligt boende och stöd. Utöver kontakter omkring hjälpsökande kvinnor hålls regelbundna möten för diskussion och information om gemensamma frågor. All klinisk verksamhet dokumenteras och utvärderas kontinuerligt. Metodutvecklingen på RKC baseras på klinikens patientarbete och innefattar ett brett fält – från medicinska åtgärder till bemötande På det medicinska området har man utvecklat metoder för att ta upp sjukdomshistoria, upptäcka tecken på miss- handel och sexuella övergrepp samt dokumentera skador i form av rättsintyg. Dessa metoder finns beskrivna i särskilda promemorior som används som handböcker och vid utbildningar av sjukvårds- personal. Att tala om känsliga ämnen som våld och övergrepp kräver spe- ciell kunskap om samtalsteknik. En del kvinnor som blivit utsatta för våld är traumatiserade på olika sätt. Vissa lider av posttrauma- tiska symtom, medan andra befinner sig i orimliga livssituationer där de inte sällan är isolerade och ensamma. Ett bra bemötande och en kontinuerlig kontakt kan vara avgörande för att kvinnan skall kunna lämna en eventuell våldsverkare, ändra sin livssituation och inte känna skuld och skam. På RKC har man utvecklat metoder för stärkande samtal som är baserade på kunskap och erfarenhet av våldets effekter och samhällets ansvar. RKC har sedan starten verkat för att sprida kunskap om mäns våld mot kvinnor. Genom att samla exempel från den egna verksam- heten och från forskning har RKC kompetens på området och man har därigenom fått legitimitet. Alla erfarenheter visar att våld mot kvinnor utgör ett eget kompetensområde som måste ingå i läro- planen för samtliga berörda grundutbildningar, vilket också var intention. Kunskap om ämnet för- medlas dock britsfälligt i grundutbildningarna. har RKC byggt upp en kunskapsbank och skapat olika sorters utbildningar på skilda nivåer, anpassade till varierande målgrupper. RKC menar att kunskap om mäns våld mot kvinnor efterhand kommit att betraktas som en merit. Nedan följer en be- skrivning av verksamhetens utveckling. var RKC:s utbildningsinsatser främst in- riktade på att skapa en plattform för patientarbetet. Man började därför med att utbilda personalen på kvinnokliniken och akutmot- tagningen. SOU 2004: 117 nomisshandel hade personal redan fått en grundläggande utbildning i ämnet i RKC:s regi lade man fokus på ett optimalt omhänder- tagande av våldsutsatta kvinnor samt samverkan mellan de olika enheterna. RKC fortsatte sedan arbetet med att utbilda anställda inom övriga delar av sjukhuset, primärvården och andra enheter inom . En annan viktig utbildningssatsning var riktad till olika sam- arbetspartner vid myndigheter inom länet, eftersom arbetet med våldsutsatta kvinnor ofta involverar flera aktörer. RKC utgick från insikten att samförstånd och en gemensam syn på mäns våld mot kvinnor är avgörande för ett lyckat hjälparbete. Utifrån denna ut- gångspunkt genomfördes utbildningsinsatser för personal inom och inom polisen i . Parallellt med satsningarna inom det egna länet startade RKC ut- bildnings- och informationsverksamhet utanför regionen. I början handlade det främst om att väcka intresse för ämnet. Detta ledde till efterfrågan på fördjupade utbildningar, och det förde med sig att verksamheterna fick syn på behovet av att struk- turera arbetet kring frågan. Detta har särskilt märkts inom mödra- hälsovården. Även den forskningen som RKC bedrivit om våld i samband med graviditet har bidragit till ökat intresse inom just denna grupp. RKC har också genomfört nationella utbildningar, både för spe- cifika yrkesgrupper och för tvärprofessionella grupper. Dessa yrkesgrupper har varit bland annat läkare, barnmorskor, sjuk- sköterskor, kuratorer, psykologer, poliser, jurister och socionomer. Att samla särskilda yrkeskategorier har den fördelen att man kan fokusera på speciella frågor som berör just den aktuella yrkes- gruppen – till exempel dokumentation och rättsintyg för läkare, dessutom ges för deltagarna tillfälle att utbyta erfarenheter med kollegor. Att få kunskap tillsammans över yrkesgränserna har istället den fördelen att deltagarna får större förståelse för andra personalkategoriers och myndigheters arbete, vilket i sin tur ökar förutsättningarna för god samverkan. Varje utbildning är speciellt utformad för den specifika mål- gruppen. Man har såväl traditionella föreläsningar som kurser med rollspel och övningar om kommunikation och bemötande. Delta- garna får prova på hur det känns att fråga om våld och möta vålds- offer och man får också lära känna sina egna reaktioner. Ofta är det rädsla och osäkerhet men också omtanke om att inte ytterligare kränka eller rädsla för att begå misstag som hindrar professionella att fråga om våld. På läkarlinjen har man att använt proffspatienter i undervis- ningen, där kvinnliga läkarstudenter under handledning har fått in- studera ett specialkonstruerat misshandelsfall. Efter en föreläsning om våldets kännetecken, dynamik och effekter delas studenterna upp i grupper som tillsammans med en handledare möter en miss- handlad kvinna (spelad av proffspatienten). Reaktionerna på utbildningen kan beskrivas såsom en student utryckte sig: Att inte ha den här övningen skulle vara som att lära sig hjärt- och lungräddning enbart genom att läsa om det i kurs- böckerna. RKC har enligt Kvinnofridspropositionens uppdrag även sam- arbetat med och medverkat med ett kapitel för hälso- och sjukvården i det myndighetsgemensamma utbildnings- materialet. Som följd härav har RKC även utbildat inom polisen, och andra aktörer. fick i Kvinnofridspropositionen uppdraget att genomföra fortbildningar för personal inom rättsväsendet. Verket konstaterade att man behövde en djupare insikt i hur det upprepade våldet i nära relationer påverkar offret, för att man bättre skulle förstå de nya straffbestämmelserna som Kvinnofridsreformen innebar. genomfördes därför särskilt anordnade ut- bildningsdagar i de olika hovrättsområdena, där RKC medverkade genom föreläsningar. finns våld mot kvinnor med i den återkommande ut- bildningen för ordinarie domare i vilken RKC medverkar. Utöver kursutbudet i samarbete med har RKC också bidragit inom utbildningar vid en rad andra högskolor. SOU 2004: 117 Man föreläser bland annat på barnmorskeutbildningen vid Karo- linska Institutet och på läkarlinjen vid i samt även vid , och . RKC medverkar också i såväl nationella som lokala utbildningar arrangerade av myndigheter, samverkansgrupper och organisatio- ner. Föreläsningsuppdragen har ökat kontinuerligt sedan starten. Uppdragsgivaren har varit hälso- och sjukvården, och rättsväsendet, men även andra myndigheter och organisationer. har medicinska fakulteten vid er- bjudit en fempoängskurs i kompetensområdet mäns våld mot kvin- nor, i regi av RKC. Kursen är fakultetsövergripande och tanken är att samla såväl studerande på olika program som yrkesverksamma för att ge dem ett så övergripande perspektiv som möjligt. RKC har erbjudit en webbaserad universitets- kurs i ämnet mäns våld mot kvinnor. Kursen vänder sig främst till personal inom sjukvården. När det gäller innehållet i RKC:s utbildningar utgår man från FN:s definition av mäns våld mot kvinnor, vilken innefattar varje köns- relaterad våldshandling mot kvinnor (FN:s deklaration ). Man ser våldet mot kvinnor som en samhällsfråga och en kvinno- hälsofråga som spänner över hela samhället och omfattar många områden. RKC:s utbildningsmodell inleds med en föreläsning om våld mot kvinnor i ett samhällsperspektiv. Man tar upp våldets omfång, stati- stik och kvinnors ställning och historiskt. I relation till detta tar man upp attityder och värderingar kring frågan om mäns våld mot kvinnor. Man lägger fokus på forskning om våldets dynamik och på våldets effekter, till exempel normaliseringsprocessen och det minskade livsutrymmet. Kunskap om hur våldet fungerar och påverkar har avgörande betydelse för bemötandet och förståelsen för våldsutsatta kvinnor. I nästa steg fokuserar man på det egna yrkesområdet med sär- skild tonvikt på bemötande. Vidare tar man upp frågan om samver- kan, eftersom det är viktigt att ha kunskap om andra myndigheters organisation och ansvarsområde, för att man skall kunna ge den våldsutsatta kvinnan ett optimalt omhändertagande. är att deltagarnas egna attityder och värde- ringar ofta är ett hinder för dem, när det gäller att kunna tillgodo- göra sig kunskap om mäns våld mot kvinnor. Den kunskap som skall förmedlas måste påverka personliga attityder och värderingar för att har önskvärd effekt, och RKC anser att lärandet är en pro- cess som kräver möjlighet till reflektioner och som kontinuerligt bör följas upp med fortbildning. Utvärderingar av utbildningsinsatser inom grundutbildningar och fortbildning inom hälso- och sjukvårdsektorn har visat att ut- bildning ökar benägenheten att fråga om våld och att tendensen att skuldbelägga offret minskar. Här utgör läkarna en nyckelgrupp eftersom de måste ha kunskap om vanliga symtom och reaktioner på våld, så att de i ett så tidigt skede som möjligt kan upptäcka våldet och hjälpa kvinnan att bryta isoleringen. Eftersom våld mot kvinnor är utbrett och vanligt förekommande i alla samhällsgrupper har RKC märkt att det är mer regel än undantag att deltagare och åhörare har egna erfarenheter av våld – antingen som offer eller som förövare. Detta kan naturligtvis skapa hinder för och motstånd mot att ta till sig kunskap om våld mot kvinnor. Det är inte sällan som deltagare med egna erfarenheter av våld kontaktar RKC i anslutning till utbildningarna. Även frustra- tion över egna professionella tillkortakommanden eller svårigheter har lett till kontakter med RKC efter avslutad utbildning. Alla RKC:s utbildningar utvärderas av deltagarna, och generellt kan sägas att samtliga utbildningar har fått högt betyg. Vad som särkilt framhålls är vikten av ett väl genomtänkt innehåll, före- läsarnas skicklighet och att kunskaperna kommer att komma till nytta både i yrkeslivet och privat. Förutom att man medverkat i utbildnings- material har RKC har också tagit fram eget utbild- ningsmaterial om mäns våld mot kvinnor. Bland annat har man producerat ett utbildningsdokument som beskriver RKC:s utbild- ningsmodell och som utgör en baskurs för hälso- och sjukvården. RKC har även producerat läroboken kvinnor – sam- hällets ansvar (). Boken är en antologi där experter inom olika områden, exempelvis sjukvård, socialtjänst och rättsväsende har författat kapitlen. Läroboken innehåller teori om SOU 2004: 117 mäns våld mot kvinnor samt en historisk bakgrund till samhällets förhållningssätt i frågan, och den ger också konkreta tips om hur man kan bemöta våldsoffer i yrkesrollen. Boken vänder sig till universitets- och högskolestuderande samt till yrkesverksamma och ideellt arbetande personer. Den används även som kurslitteratur vid RKC:s universitetskurs. RKC:s informationsverksamhet har främst handlat om marknads- föring av den egna verksamheten och om att sprida information om den hjälp och det stöd som myndigheter bör ge våldstutsatta kvinnor. RKC har definierat målgrupper och formulerat en policy för spridning av information. Målgrupperna är våldsutsatta kvin- nor, yrkesverksamma personer som kommer i kontakt med vålds- utsatta kvinnor, politiker och andra beslutsfattare, utbildningsan- stalter, studerande vid relevanta utbildningar, media samt allmän- heten. RKC:S policy är att allt som sägs och görs professionellt är en form av information. Man strävar efter att informationen skall vara upplysande, kontaktskapande, påverkande och utredande.