sou · GSB383d2 · 2005-01-01 00:00:00 — 14Att åläggs att för regeringen redogöra för vilka åtgärder myndig- heten vidtagit vad avser forsknings- och utvecklingsinsatser inom området IT för personer med funktionshinder och att de båda typerna av insatser redovisas separat. (Verksamhetsområde Forskning och utveckling i Regleringsbrev avseende Verket för Innovationssystem). 15Tjänster för yngre forskare inrättas för arbete inom området IT för personer med funktionshinder. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik 16Försöksverksamhet för utveckling av samarbetsformer (modell för sam- arbete) vid utveckling av IT-hjälpmedel skall göras. Samarbetet skall stärkas mellan användare, högskola, hjälpmedelsverksamhet och närings- liv. Organisatorisk samordning, planering och uppföljning 17Regionala specialistenheter för IT-baserade hjälpmedel bör bildas. En- heterna som kan baseras på befintliga resurscenter skall betjäna huvud- män för hjälpmedel inom hälso- och sjukvården liksom arbetslivet med flera En organisationsutredning föreslås föregå bildandet av specialisten- heterna. Beräknat medelsbehov:500 000 kr 18Ett företagarråd föreslås inrättas vid kontakter mellan HI, IT-branschen och hjälpmedelsföretag som är verk- samma inom IT-området. 19Att regeringen tar initiativ till att uppgifter vad av- ser IT-baserade hjälpmedel breddas för att i tillägg till ansvar för hälso- och sjukvårdssektorn även gälla utbildningsområdet, arbetslivet, kultur- sektorn och transportsektorn. 20Att ett uppdrag att regelbundet rapportera till Regeringen om utvecklingen inom området IT för personer med funktionshinder åläggs Hjälpmedelsin- stitutet. (2002). 125 tuffa erfarenheter. Rapport om arbetsplats- anpassningar. Svenska Enter rehabilitering AB och Arbetsmark- nadsstyrelsen. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik (2000). Läs- och skrivmöjligheter. Hur IT hjälper elever med läs- och skrivsvårigheter. , rapport nr 6. (1999). Bredband för funktionshindrade och äldre. Bi- laga till SOU 1999:85. Bredband för tillväxt i hela landet. Betän- kande från . & , K.M. (2003). IT rygesaek til ordblinde. (2000). IT-stöd för personer med medicinska funktionshinder (2000) IT för personer med funktionshinder och organisationer inom handikapprörelsen. Presentation av pågående projekt . Barkvik, S. (2002) VISITA – Visuell Informationsteknologi i Arbets- livet. Presentation vid den sjätte årliga . (1995). En världsbildande teknik. Ur , , (red. ); Världens största maskin: Människan och det globala telekommunikationssystemet. Borgestig, M., Gisterå, E-M., Gyger, M., Lavsund, M., , H. (2000). Att tala till datorn. Ett sätt att leka och skriva. Borgestig, och , (2002). Taligenkännings- system som hjälpmedel – brukarnas erfarenheter. Dewsbury, G. et al. (2003). Designing acceptable smart home technology to support people in the home. I , C.G. (Ed). Technology and Disability, Special Issue: Smart Homes. Volume 15, No 3, 2003. DHR (2003). Rörelse- hindrades syn på hjälpmedel – en utredning om ansvar, bemötande och pengar. Eikeland, L. och Keijer, U. (2002). Aktuellt inom handikappområ- det. Bredband för funktionshindrade. Pre- sentation vid den sjätte årliga , , . Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Eikeland, L. och , K. (2002). Post- och etappmål för handikappolitiken. , Rapport nr PTS- ER-2002-18, . & Furugren, B. (1998). SmartBo" – An ICT and computer- based demonstration home for disabled people. 3rd , 1998. , Employment & Social Affairs (2003). Access to in Union. (2002). Improving disabled peoples access to the . Tillgäng- ligt på . European Commission, Directorate General (2000). Study on Technology Trends and Future Perspectives within . Findahl, (2004). Internet i världen. En internationell jämförelse av Internettillgång och användning mellan länder inom . , U. och , E. (2000). Kompensatoriskt stöd vid studier för personer med betydande läs- och skrivsvårigheter. , U. och , E. (2003). Läsa och skriva fast man inte kan. Gardelli, Å. (2004). Det handlar om ett värdigt liv – människor med funktionshinder införlivar IKT i sina vardagsliv. (2003). Forskare om användarmedverkan. Gisterå, E-M., och Lavsund, M. (2001). Konsekvenser av IT-insatser till barn med DAMP/ADHD och närliggande funktionshinder. (2003). HumanTeknik, hjälpmedel och vardag. Utvärdering av projektet , Psykiska funktionshinder och hjälpmedel. , , , och , J. (2002). Samhälls- ekonomisk utvärdering av post- och teletjänster för funktions- hindrade – modellutveckling och tillämpning. dering av medicinsk teknologi, . Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik (1998). IT-anpassade handikappbostäder: samhälls- ekonomiskt lönsamt? (1997). IT för funktionshindrade och äldre – förslag till handlingsplan för 1998-2002. (2003). Riktlinjer för en tillgänglig statsförvaltning. , , (1995). IT & handikapp – en lägesrapport. Heister Trygg, (2003). Förslag till policy för AKK – Barn med grav tal- och språkstörning och behov av alternativa kommunika- tionsvägar. (2003). Statistik från syncentraler 2002. , S. , J. och , O. (2003). Statistik från hjälp- medelscentraler 2002. (2001). Vuxna med ADHD/DAMP i ett hjälpmedels- perspektiv. (1998). Stimulans till ökad kompetens. En ut- värdering av stimulansbidraget för kompetensutveckling genom hjälp- medelsverksamheten 1994-1997. (2001). Dator och Internet hemma hos personer med funktionsnedsättning. (2001). Hörselhjälpmedel – statistik. Uppgifter från hörcentraler . (2002). IT i Praktiken. (2002). Dator och Internet i hemmet hos personer med funktionsnedsättning – en jämförelse mellan åren 1998/99 – 2000/01. (2004). Nationellt stöd vid upphandling av hjälpmedel. , (2000). Begåvningsstöd – organisationsmodell och samverkan. Ett projekt för Stöd i vardagen och ett Friare liv. Hälls, L. och , C. (2003). Idéforum 2002 – Äldre på egna villkor. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Invest in , (2002). ICT – information & com- munications technologies. Hämtat 17 februa- ri 2003. (2002). Handlingsprogrammet IT för funktionshindrade och äldre – Lägesrapport för . Perfor- mance AB. – arbetsgruppen för IT och demokrati (Ju 2002:E). Förslag till strategi för att minska de digitala klyftorna. (2003). Digitala klyftor – förr, nu och .(2002). Utvärdering av programområde IT – utbildning och funktionshinder/handikapp. Kubitschke, L. (2002). Older People and Technology - Preliminary Results from the SeniorWatch Surveys. Empirica (Cost 219). (2003). Kultur i vård och omsorg. , J. och , J-I. (2002). Informations- och kommu- nikationsteknologi. Exempel på teknik, trender och tillämpningar. (2002). Verksamhet och ekonomi i landsting och regioner. Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling . Lorentzon, (1990). Välja nya vägar. Vad pågår och behövs inom området Handikapp och informationsteknologi. Lorentzon, (2002) . Presentation vid den sjätte årliga , , . , (2003). En lärande IT-politik för tillväxt och välfärd. ITPS slutrapportering av uppdraget att utvärdera den svenska IT- politiken. ITPS, rapport . (2000). Language in life – life in language. , M. och , E. (1999). CSUN Papers 1999. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik & , C. (2002). Man kommer ihåg det man vill. En bok om demens, hjälpmedel och boende. (2002). – About Appro- priation of Personal Computers Among Some Swedish Elderly People. (2003). Förvärvade hjärnskador och IT-baserade bostads- anpassningar och hjälpmedel. En nytto- och kostnadsstudie. , och , . (2002) IT-användarstatistik som kunskapsunderlag. Nationell Hearing i av nationellt IT-användarcentrum, PM. (2002). Utvecklingen av IT-kompetens – en skrift om ett av den svenska IT-politikens prioriterade områden. , (2001). Dator och Internet hemma hos personer med funktionsnedsättning. Bredbandsmarknaden ur ett konsumentperspektiv. Rap- port PTS.ER-2002:9. (2003). Så efterfrågar vi elektronisk kommuni- kation – en individundersökning 2003. (2002). Att påverka utan att styra. mativa insatser inom hälso- och sjukvårdsområdet. i samarbete med Kirke- utdannnings- og forsk- Formidling av IT-hjelpemidler i skolen. (2001). (2003). Hjelpemidler på arbeidsplassen. Rundfelt, L. (2004). Vad hände se´n? Kompetensutveckling inom området IT för personer med funktionshinder och deras organisationer, finansierad av All- männa arvsfonden. Selg, H. (1996). Datorteknik och handikapp. Utvärdering av två pro- gramdelar i nytekniksatsning 1989-1995. Äldrepolitik för framtiden. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Tillgängligt på eller . (1994). Låna och lek på Datatek. (1996). Datorer som förändrar livet. Erfarenheter av pro- grammet ny teknik. (1999). Dyslexi – ett handikapp i informationssamhället. Via Teldok 35. (2003). 2004 shoppar hälften av internetanvändarna. Sjölinder, M, , K., and , L-G. (2000). differences in the use of an on-line grocery shop - implications for design. ' 2000, The Hague, ACM. Smideman, G. (2001). Konsekvenser av IT-insatser till personer med hjärnskada. (2003). Kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre och funktionshindrade. Del I – Överväganden och bedöm- ningar. (2003). Kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre och funktionshindrade. Del II – Faktagrund och beräk- ningar. Spindler, L. (2001). IT för funktionshindrade och äldre; offentliga insatser . Starkhammar, S. & Dahlenborg, I. (2002). Demens och teknik – kunskapsläge och förslag på åtgärder. : Hjälpmedelsinsti- tutet. (2003). Hörapparat för vuxna. Nytta och kostnader. (1998). Funktionshindrades tillgång till kultur. Kart- läggning och handlingsprogram. (2004). Privatpersoners användning av datorer och Internet 2003. Statskontoret (2002). Rekommendationer och råd för 24-timmarmyndighetens webbplats. Statskontoret (2003). Den offentliga sektorns service på Internet. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Svenska Enter rehabilitering AB (2001). Uppföljning av 125 tuffa erfarenheter. (2001). Konsekvenser av IT-insatser till personer med autism. (2003). kIT- Tuggträning med datorn som feed- back. Utbult, (2004). IT som talstöd – om användning, behov och utveckling. (Ed.)(2001). A Cost 219bis Handbook. (2003). IT för funktionshindrade och äldre. (2004). Working memory: Development, Disorders and of Women and Child Health. , H. et al. (2003). Working Memory Training – A Method of Cognitive Rehabilitation after Stroke. Poster presentation at SFN. (1997) Hjälpmedel vid psykiskt handikapp. Öhrqvist, I. (2004). Stora skillnader mellan landstingen. Förskrivning av DAISY-spelare kartlagd. Bibliotek för alla. Nr 1: 2004. , (2002). Teknik för hela livet – äldres behov, teknikers och marknaders utveckling. Bilaga till SOU 2003:91. Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning. Betänkande från äldreberedningen SENIOR 2005. Ds 2003:47, På väg mot en god demensvård. Samhällets insatser för personer med demenssjukdomar och deras anhöriga. 1997/98:113. Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. 1999/2000: 86. Ett informationssamhälle för alla. 1999/2000:79. Från patient till medborgare – en nationell hand- lingsplan för handikappolitiken. Regeringens skrivelse 2001/02:176. Kultur och delaktighet. Regeringens skrivelse 2002/03:25. Uppföljning av den Nationella handlingsplanen för handikappolitiken. hjälpmedel och ökad livskvalitet. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik IT och äldre. 2/2002. Vem använder Internet och till vad? sionens rapport 1/2002. Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och ut- veckling med en åldrande befolkning. Handikappolitisk samordning – organisation för strategi och genomförande. 10.1Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårds- lagen (1982:763) 2 a § 4. Innebär ett förtydligande av att en person som vänder sig till hälso- och sjukvården för att få personliga hjälpmedel skall ges en bedöm- ning av sina hjälpmedelsbehov. Bedömningen bör göras av sådan personal som enligt sjukvårdshuvudmannens föreskrifter har be- hörighet att förskriva hjälpmedel. Hur omfattande bedömning som behöver göras är beroende av vilka konsekvenser ett funktions- hinder har för en person och karaktären på det hjälpmedel som kan behövas. Med begreppet personliga hjälpmedel avses ingen utvidgning eller begränsning av det tidigare hjälpmedelsbegreppet i HSL. Termen hjälpmedel används i skiftande sammanhang och med delvis olika betydelse. Av tydlighetsskäl bör begreppet personliga hjälpmedel användas om hjälpmedel som omfattas av sjukvårdshuvudmännens ansvar att erbjuda hjälpmedel. Till personliga hjälpmedel för vård och behandling räknas dels vissa medicintekniska produkter, dels hjälpmedel som kompenserar förlust av kroppsdel eller kroppsfunktion eller som kan behövas före eller efter en medicinsk behandlingsinsats. Ett personligt hjälpme- del kan ha förebyggande, lindrande och behandlande funktion. Personliga hjälpmedel för den dagliga livsföringen är sådana hjälp- medel som fordras för att brukaren själv eller med hjälp av någon annan skall kunna tillgodose sina personliga behov, som att klä sig, äta, sova och sköta sin hygien med mera, förflytta sig, kommuni- cera, fungera i hemmet och närmiljön, orientera sig, sköta vardags- livets rutiner i hemmet samt delta i sysselsättning och normala fritids- och rekreationsaktiviteter. Det innebär att sådana hjälpmedel som brukaren exempelvis be- höver för att kunna sova, ta sig i och ur sin säng, förflytta sig, tvätta sig eller gå på toaletten är personliga hjälpmedel för den dagliga livsföringen även om hjälpmedlet styrs eller manövreras av någon annan. Brukarens behov är alltid utgångspunkten vid en bedömning av om ett hjälpmedel skall förskrivas. Att ett hjälpmedel även har en positiv effekt för någon annan, exempelvis en personlig assistent, innebär inte att det kan betraktas som något annat än ett personligt hjälpmedel för brukaren. Den utrustning som krävs inom en vård- eller omsorgsverksam- het är inte att betrakta som personliga hjälpmedel. Personliga hjälpmedel för utbildning är sådana hjälpmedel som en person med funktionshinder behöver dels för att fungera i det dagliga livet i skola och utbildning, dels för att kunna tillgodogöra sig utbildningen. ansvar innebär ingen inskränkning i de skyldigheter som arbetsgivare eller andra kan ha enligt annan lag eller förordning. har heller inte ansvar för utrustning eller pedagogiska hjälpmedel inom utbildning. Vad som känneteck- nar personliga hjälpmedel i utbildning till skillnad från utrustning och pedagogiska hjälpmedel behandlas i avsnitt 7.6.2. Med begreppet utbildning som är offentligt finansierad eller be- rättigar till studiestöd avses de utbildningsformer som för när- varande är helt eller delvis offentligt finansierade eller berättigar till studiestöd eller som kan uppfylla dessa kriterier. De skolor som bedrivs på uppdrag av utbildningshuvudmän eller fri- stående och är offentligt finansierade omfattas av begreppet. Motsvarar ändringen till begreppet personliga hjälpmedel i 3 b §. I sjukvårdshuvudmännens ansvar för att erbjuda personliga hjälp- medel till personer med funktionshinder ingår att finansiera och tillhandahålla hjälpmedel. I uttrycket att tillhandahålla personliga hjälpmedel ingår bland annat att bedöma behov av, förskriva, prova ut, anpassa och erbjuda träning i att använda eller utbildning på hjälpmedel. Dessa moment skall leda fram till att en person får faktisk tillgång till det hjälpmedel för vård och behandling, det dagliga livet eller i utbildning, som vederbörande kan behöva. Be- greppet att tillhandahålla personliga hjälpmedel omfattar hela pro- cessen från den inledande behovsbedömningen till dess brukaren har tillgång till ett användbart hjälpmedel. Hur omfattande proces- sen behöver vara varierar med hänsyn till en persons individuella förutsättningar, funktionshinder och vilket hjälpmedel som kan behövas. Utredning om vissa hjälpmedel för personer med funktionshinder samt om vissa insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att analysera vissa frågor på hjälpmedelsområdet och lämna förslag till åtgärder. Den särskilde utredaren skall också förtydliga vissa insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Inom hjälpmedelsområdet skall analysen avse -hjälpmedelsförsörjningen för barn i förskoleverksamhet, barn, ungdomar och vuxna inom det offentliga skolväsendet, sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn, kompletterande utbildningar som berättigar till studiestöd eller statsbidrag, högskoleutbildning, samt folkhögskoleutbildning, -de förändrade förutsättningarna på hjälpmedelsområdet genom utvecklingeninom informations- och kommunikationstekno- logi och digital teknik, -avgiftssystemet för hjälpmedel och därtill hörande regler i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), samt -gränsdragningen vad gäller ansvaret mellan individuella hjälp- medel för personer med personlig assistans och arbetshjälp- medel för assistenterna. Förtydligandena vad gäller LSS skall avse -regleringen av insatsen rådgivning och annat personligt stöd, -tillämpningsområdet för 23 § LSS, samt -kommunernas hälso- och sjukvårdsansvar för personer som bor i bostad med särskild service för barn och ungdomar, bostad med särskild service eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken "Från pati- ent till medborgare" fastslås tre nationella mål (prop. 1999/2000:79 bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). De tre målen är -en samhällsgemenskap med mångfald som grund, -att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, samt -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Personer med funktionshinder skall ha samma möjligheter som andra att röra sig i samhället och delta i samma sammanhang. Alla skall ha samma möjligheter att ta del av information och göra sig hörda. Alla skall också ha lika möjligheter och skyldigheter att bidra till samhällets utveckling. Många får sina funktionsnedsätt- ningar när de blir äldre. De nationella målen föräldrepolitiken (prop. 1997/98:113, bet. 1997/98:SoU24, rskr. 1997/98:307) är att äldre skall -kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, -kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, -mötas med respekt samt -ha tillgång till god vård och omsorg. För att målen skall kunna uppnås inom såväl handikappolitiken som äldrepolitiken krävs att samhället är tillgängligt för alla. Det gäller såväl den fysiska miljön som information och service. I vissa fall räcker det inte med generella anpassningsåtgärder utan det be- hövs kompletterande insatser i form av särskild service och hjälp- medel. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken, Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79, s. 110 ff.), aviserades att en särskild utredare skulle utses för att se över hjälpmedels- försörjningen för studerande med funktionshinder inom hela utbild- ningsområdet inklusive förskolan. I handlingsplanen aviserade regeringen dessutom att en särskild utredare skulle tillsättas med uppgift att föreslå ett förtydligande av vad som avses med insatsen rådgivning och annat personligt stöd enligt LSS. Med anledning av den tekniska utvecklingen på hjälpmedelsområdet aviserades i budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1) en särskild utredning. Syftet med denna utredning är att undersöka hur behoven av hjälpmedel för de grupper av funktionshindrade som av olika skäl inte har kunnat tillgodogöra sig de nya rönen inom den tekniska utvecklingen skall kunna tillgodoses på ett bättre sätt. reformer av betydelse för utredningen beslöt att hälso- och sjukvårdshuvudmännen fr.o.m. skulle överta ansvaret för hjälpmedel i undervisningen (prop. 1982/83:174, bet. 1982/83:SoU26, rskr. 1982/83:367). Med den s.k. Ädelreformen övertog kom- munerna ansvaret bl.a. för att tillhandahålla vissa hjälpmedel, framför allt sådana som används i den dagliga livsföringen (prop. 1990/91:14, bet. 1990/91:SoU9, rskr. 1990/91:97). I samband med den s.k. Handikappreformen förtydligades landstingens och kommunernas ansvar för hjälpmedelsförsörjning, habilitering och rehabilitering inom sina respektive områden. Detta skedde genom införandet av två nya paragrafer i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL. I förarbetena till lagändringen anges vad som bör klassificeras som hjälpmedel för den dagliga livsföringen samt hjälpmedel för vård och behandling (prop. 1992/93:159, bet. 1992/93:SoU19, rskr.1992/93:321). Utanför HSL:s tillämpningsområde faller arbetshjälpmedel som regleras i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för perso- ner med arbetshandikapp, vissa hjälpmedel som behövs för att genom- gå arbetslivsinriktad rehabilitering, hjälpmedel inom förskoleverk- samheten samt särskilda pedagogiska hjälpmedel inom hela utbild- ningsområdet, inklusive förskoleverksamheten. I samband med Handikappreformen infördes en ny lag, lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS (prop. 1992/93:159, bet. 1992/93SoU:19, rskr.1992/93:321). Några av insatserna i lagen är -rådgivning och annat personligt stöd, -familjehem eller bostad med särskild service för barn och ungdomar, samt -bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt an- passad bostad för vuxna. Rådgivning och annat personligt stöd fanns som särskild omsorg för personer med utvecklingsstörning redan enligt lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. (om- sorgslagen). Syftet med insatsen är att tillförsäkra personer med omfattande funktionshinder kvalificerade insatser från flera kom- petensområden för att underlätta det dagliga livet. Landstingen svarar för insatsen och får ett statsbidrag om 200 miljo- ner kronor för merkostnader som de beräknades få genom att LSS ger en större grupp rätt till rådgivning och annat personligt stöd än den tidigare omsorgslagen. Såväl familjehem som bostad med särskild service för barn och ungdomar bör användas flexibelt utifrån barnets och familjens behov. Även bostad med särskild ser- vice för vuxna skall kunna utformas på olika sätt utifrån den vuxnes behov. Huvudformerna som kan urskiljas är gruppbostad och ser- vicebostad. har följt upp effekterna av såväl Ädel- som Handikappreformen samt stimulansbidragen för habilitering och rehabilitering. Avgifter för hjälpmedel – relevant lagstiftning I HSL regleras landstingens och kommunernas ansvar för hälso- och sjukvård. Med hälso- och sjukvård avses enligt 1 § HSL åtgär- der för att medicinskt utreda, förebygga och behandla sjukdomar och skador. I hälso- och sjukvårdsansvaret ingår enligt förarbetena även ansvaret för hjälpmedel till funktionshindrade (prop. 1981/82:97 s. 40, jfr prop. 1992/93:159 s. 200). Enligt 3 b § HSL är ett landsting skyldigt att erbjuda hjälpmedel till personer med funktionshinder som är bosatta i eller är kvarskrivna och stadigvarande vistas där. I 18 b § samma lag anges att denna skyldighet i vissa situationer i stället åvilar kommunerna. Genom 26 § HSL ges landsting och kommuner befogenhet att ta ut vårdavgifter. Innebörden av termen vårdavgifter är inte närmare definierad i HSL. I förarbetena sägs dock att landstingens och kommunernas befogenhet att bestämma avgifter för hälso- och sjukvård anges i bestämmelsen (prop. 1981/82:97 s. 133 och prop. 1990/91:14 s. 156). I 26 a § HSL finns ett stadgande som begränsar den enskildes skyldighet att under vissa omständigheter betala vårdavgifter (hög- kostnadsskydd). I lagtexten anges bl.a. att den som har betalat vårdavgifter för öppen hälso- och sjukvård enligt HSL i andra fall än som avses i 18 § första stycket HSL (dvs.