sou · GSB35 · 2005-01-01 00:00:00 — Med hänsyn till att det i det senare fallet, med anledning av ett skärpt läge, framstod som angeläget att kunna ta i anspråk en ökad andel av landets resurser för att avvärja ett even- tuellt hot, ansåg regeringen dock denna skillnad vara motiverad. Ett antal remissinstanser var negativa eller tveksamma till förslaget med en utbildningsreserv och anförde bl.a. att en modell med utbildningsreserv riskerar att ändra de tjänstgörings- skyldigas inställning till värnplikten i en för det militära försvaret ogynnsam riktning. De positiva aspekterna som framhålls av remissinstanserna avsåg framför allt de effekter en utbildnings- reserv kunde få på rekryteringen till de frivilliga försvarsorganisa- tionerna. Ett beslut om inskrivning i utbildningsreserven skall innehålla uppgift om den totalförsvarspliktiges befattningsgrupp, vilket finns för chefer, specialister och övriga. Avsikten med placeringen i befattningsgrupper är främst att tjäna som underlag för det slutliga beslutet om inskrivning för grundutbildning och för att effek- tivisera hanteringen av utbildningsreserven. beslutade i enlighet med regeringens förslag och be- tonade särskilt att de som ingår i utbildningsreserven kan kallas in för utbildning endast efter regeringsbeslut och om det behövs med hänsyn till försvarsberedskap. pliktutredning föreslog att utbildningsreserven skulle ersättas med ett beredskapsregister. Utredningen ansåg att termen utbildningsreserv hade förlorat sin relevans och att ingen som blivit placerad i utbildningsreserven kommer placeras om för att genomgå grundutbildning. Utredningen ansåg dock att det fanns skäl att möjliggöra att tjänstgöringspliktiga som vid mönstringen bedömdes lämpliga för grundutbildning men som inte skrevs in för sådan skulle kunna ianspråktas under ett anpass- ningsskede. För att möjliggöra detta skulle de antecknas i ett beredskapsregister. Utredningen ansåg även att det rådande syste- met med att man kvarstår i utbildningsreserven till det år man fyller 30 bidrog till att de uppgifter från mönstringen som fanns var inaktuella. Därför föreslog man att de totalförsvarspliktiga skulle kvarstå i beredskapsregistret . Utredningen ansåg även att det i ett anpassningsskede inte skulle behöva skrivas in mer personal än vad som går att rekrytera från fem årskullar. Regeringen behandlade utredningens förslag i propositionen 2001/02:11 Bättre villkor för totalförsvarspliktiga och föreslog att inskrivning i utbildningsreserven skall upphöra räknat från utgången av det kalenderår när den totalförsvarspliktige skrevs in. Om det behövs med hänsyn till försvarsberedskap får regeringen besluta att inskrivningen inte skall upphöra. Inskriv- ningen i utbildningsreserven skall dock alltid upphöra vid utgången av det kalenderår som den totalförsvarspliktige fyller . Regeringen delade utredningens bedömning att det normalt saknas behov av att låta inskrivningen kvarstå än från inskrivningstillfället. Först i ett osäkrare omvärldsläge ansågs det finnas skäl att låta inskrivningen i utbildningsreserven vara längre. I övrigt ansåg regeringen inte att det finns skäl att ändra bestämmelserna rörande utbildningsreserven. beslutade i enlighet med regeringens förslag i ärendet. statistik visar att har följande antal skrivits in till utbildningsreserven: Antal inskrivna i utbildningsreserven Antal inskrivna i utb.reserven Varav lämpliga för lång GU Enligt fördelas de 25 148 per- soner som skrivits in till utbildningsreserven så att 9 236 personer är lämpliga för lång grundutbildning, 9 900 lämpliga för civilplikt med kort grundutbildning och 6 018 inte vara lämpliga för någon form av grundutbildning. Har man den fördelningen i bakhuvudet framstår inte antalet som skrivits in till utbildningsreserven som lika an- märkningsvärt. befanns 21 045 personer som icke lämpliga för lång grundutbildning. Under de föregående åren skulle en övervägande del av dessa ha skrivits in till utbildningsreserven. Enligt årsredovisning är skälet till den änd- rade redovisningen en följd av förändringar i pliktlagstiftningen. Om man utgår från den gällande lagstiftningen, att man ska kvarstå i utbildningsreserven om inte regeringen beslutar annat, är 99 570 personer placerade i utbildningsreserven vid slutet av 2002. Av dessa var nästan 48 000 lämpliga för lång grund- utbildning. redovisar dock i årsredovisningen att hela 241 000 personer var placerade i utbildningsreserven. För- klaringen är att den s.k. femårsregeln inte har haft effekt . I och med den förändring i inskrivningsrutinerna som Plikt- verket har påbörjat kommer, förutsatt att inte utbild- ningsvolymerna förändras, runt 7 000 totalförsvarspliktiga skrivas in till utbildningsreserven . När åldersklasserna ökar 2010 kommer med gällande ordning antalet som skrivs in till utbildningsreserven också att öka. Vid utgången av 2007 skulle utbildningsreserven kunna bestå av ca 40 000 totalförsvarspliktiga. Dessa skall kunna, efter beslut av regeringen, kallas in för utbild- ning inom totalförsvaret om omvärldsläget förändras. Jag föreslår att inskrivningen till utbildningsreserven avslutas och att utbildningsreserven avskaffas. Om behov föreligger av ökat antal i grundutbildning kan det tillgodoses genom att fler tas ut ur den åldersklass som är aktuell för tjänstgöring. Vid inskrivningen blir man uttagen till grundutbildning eller ej ianspråktagen. Skälen för mitt förslag Statsmakternas intentioner som det framstår i regeringens pro- positioner och betänkanden är att personal placerade i utbildningsreserven ska utgöra en reserv som gör det möjligt att vid ett mer ansträngt beredskapsläge ta ut fler till utbildning inom totalförsvaret. Den gällande lagstiftningen gör det möjligt att ta ut personal till både värnplikt och civilplikt med lång grundutbildning samt civilplikt med kort grundutbildning. Det senare bör vara skälet till att personal som inte befunnits lämpliga för lång grund- utbildning placerades i utbildningsreserven. Därtill ansåg stats- makterna att det fanns möjligheter för de frivilliga försvars- organisationerna att rekrytera personal från de som blivit placerade i utbildningsreserven. Eventuella förändringar i personalförsörjningssystemen inom totalförsvaret måste ses i ljuset av den säkerhetspolitiska bedöm- ning som bl.a. beskrivs i försvarsberedningens säkerhetspolitiska rapport grannskap osäker värld (Ds 2003:8), där det konstateras att ett militärt väpnat angrepp i alla dess former från annan stat direkt mot är osannolikt under minst en tioårs- period. Försvarsberedningen konstaterar även att det finns mycket som talar för att den grundläggande positiva säkerhetspolitiska situationen för ytterligare kommer att befästas och utvecklas även på . Dock vidhåller Försvarsberedningen sin slutsats att det på lång sikt inte går att utesluta att ett mer omfattande militärt hot mot frihet och självständighet skulle kunna uppstå. Med utgångspunkt i Försvarsberedningens resonemang är det svårt att se vikten av att placera totalförsvarspliktiga i en utbild- ningsreserv om man inte skrivs in för grundutbildning vid mönst- ringen. Om det säkerhetspolitiska läget skulle förändras så att man behöver öka antalet grundutbildad personal inom totalförsvaret bör en bättre metod vara att öka grundutbildningen genom att öka antalet inskrivna till sådan utbildning. Ett sådant förfarande är inte beroende av ett särskilt regeringsbeslut med hänvisning till ett skärpt säkerhetspolitiskt läge utan kan istället hanteras i den ordinarie besluts- och planeringsprocessen. Nackdelen med ett sådant förfarande är att man frånsäger sig möjligheten att på relativt kort varsel snabbt kalla in ett stort antal redan mönstrade totalförsvarspliktiga till grundutbildning. Ett sådant förfarande skulle emellertid kräva att statsmakterna genom ett flertal beslut utöver det omedelbara inkallelsebeslutet skapade organisatoriska och ekonomiska förutsättningar för att utbilda en större kontingent än vad som planerats för. Jag bedömer att det bara kan vara aktuellt hos oss vid ett hot om ett stort militärt angrepp på . Enligt Försvarsberedningens bedömning existerar inte ett sådant hot mot . En annan problemställning som skulle infinna sig vid ett even- tuellt inkallande av personal ur utbildningsreserven är att de mönst- ringsresultat som har registrerats i samband med mönstringen till stor del vore inaktuella. Framför allt bör detta gälla den total- försvarspliktigas motivation och vilja att fullgöra grundutbild- ningen. Vid dagens mönstring registreras detta men kan förändras allt eftersom tiden går efter mönstringen. Detta problem upp- kommer även när totalförsvarspliktiga påbörjar grundutbildning upp till efter mönstringen. Det bör vara lika stort eller större vid en situation när ett inkallande av personal placerad i utbild- ningsreserven blir aktuellt. I utredningens expertgrupp har frågan om utbildningsreservens framtid varit föremål för en längre diskussion. Fördelar och nack- delar har noga ventilerats. Framför allt Försvarsmaktens represen- tant har varit noga med att påpeka att utbildningsreserven ingår i den planering som Försvarsmakten genomför inför framtida vägval. Diskussionen har bidragit till att frågan noggrant har belysts. För att ge erforderlig tid för planering och konsekvens- bedömning föreslår jag mot denna bakgrund att i utbildnings- reserven avskaffas i takt med gällande 5-års regel. På detta sätt kommer det att finnas en, i min bedömning, tillräcklig lång övergångsperiod för alla inblandade parter. För den enskilde och för allmänheten i stort bör förslaget att ta bort inskrivningen till utbildningsreserven inte föranleda någon större förändring. En inskrivning till utbildningsreserven har i realiteten inte inneburit något annat än befrielse från tjänst- göringen. Slutligen kan jag konstatera att utbildningsreserven inte har varit den källa till nyrekrytering till de frivilliga försvarsorganisationerna som regering och riksdag hoppades på. Jag har inte funnit att någon organisation har bedrivit ett aktivt rekryteringsarbete gentemot denna grupp. Det har dock bedrivits försök med att genomföra kort militär utbildning för frivillig placering i hemvärnet. Rekry- tering till utbildningen har skett från dem som vid mönstringen har placerats i utbildningsreserven. Tanken var att dessa försök skulle växa ut till en relativt stor verksamhet, men ännu efter att försöken har pågått genomför inte mer än ca 100 personer sådan utbildning. Jag anser att det inte föranleder mig att föreslå att behålla inskrivning till en utbildningsreserv utan att Försvarsmakten istället förändrar rekryteringen till dessa befatt- ningar. Mot denna bakgrund framstår det lägligt att ta bort inskriv- ningen till utbildningsreserven. Istället bör de totalförsvarspliktiga som inte skrivs in för tjänstgöring registreras som ej ianspråktagna. Termen ej ianspråktagen skulle då täcka alla som inte skrivs in till grundutbildning vilket i sig hjälper till att på individnivå avdrama- tisera det faktum att man inte skrivs för grundutbildning. När bildades och utredningen om organisation av en ny myndighet för pliktpersonal (OMPP) lämnade sitt förslag kon- staterade utredningen att den nya myndigheten kommer att ha två huvuduppgifter, nämligen mönstring och inskrivning av plikt- personal samt personalredovisning. Enligt OMPP är personal- redovisningen, dvs. arbetet med att säkerställa att de beman- ningsansvariga myndigheternas krigsorganisationer är uppfyllda, det dominerande verksamhetsområdet. OMPP konstaterar att den nya myndighetens () uppgift att registrera och redovisa pliktpersonal ska utföras rationellt och myndigheten bör ha det övergripande ansvaret för personalredovisningen inom totalför- svaret. föreslogs kunna besluta om redovisning och krigsplacering av pliktpersonal, och då även sådan personal som efter mindre omfattande utredning än mönstring skrivs in för tjänstgöring i det civila försvaret. Därutöver skulle ansvara för redovisningen av fast anställd personal och frivilliga på uppdrag av bemanningsansvariga myndigheter. Bildandet av innebar att myndigheten tog över redovisningsansvaret för pliktpersonal från , , , och Arbets- marknadsstyrelsen. Därutöver övertogs ansvaret för hemvärnets register vilket innebar att övertog ansvaret för 6 olika personalregister. redovisas all personal i ett system, PLIS, samt Försvarsmaktens krigsorganisation i ytterligare ett, SYOM. När efter att PLIS ersatt de övriga systemen kontrollerade registren var 2,1 miljoner människor registrerade i PLIS. Av dessa hade över 40 000 individer två eller flera krigs- placeringsordrar och närmare 600 000 individer var registrerade i två eller flera register i den gamla ordningen. Bildandet av har möjliggjort en enhetlig hantering av personalredovisningen inom totalförsvaret och bidragit till en mer effektiv och rationell, och ur individens perspektiv, mer rättssäker hantering. Med utgångspunkt i OMPP:s resonemang kan man konstatera att har två verksamhetsområden som kan karaktäriseras som kärnverksamheter, nämligen mönstringsverksamheten och personalredovisningen. Utifrån ovanstående resonemang kan man argumentera för att personalredovisningen i själva verket är den huvudsakliga orsaken till att bildades. Det fanns ett behov av att centralisera all personalredovisning inom totalförsva- ret till en myndighet för att säkerställa en rättssäker och effektiv hantering av dessa uppgifter. I mitt arbete har jag funnit att det saknas en allmängiltig definition av termen personalredovisning. I den fortsatta framställningen redovisar jag alla delar som kan inkluderas i termen personalredo- visning för att slutligen ge ett förlag till en definition av termen. Den verksamhet som bedrivs inom ramen för personalredovis- ning vid kan sammanfattas punktvis enligt följande: 1.redovisning av personal i krigsförband och civila organisa- tioner, 2.omorganisation av krigsförband, 3.inkallelser och redovisning av personal till repetitionsutbild- ning, 4.redovisning av yrkesofficersaspiranter, 5.beslut om ändrad krigsplacering, 7.registervård, registrering av personuppgifter, 8.utbildning på personalredovisning i SYOM och INTEGER, 9.utveckling av datasystemen SYOM och INTEGER, 10.utskrift av intyg och 11.samordningsmöten med civila uppdragsgivare. Det kan argumenteras för att rubriken personalredovisning täcker all hantering av personuppgifter för totalförvarspliktiga som hanterar. Personalredovisningen sker framför allt i PLIS-systemet och, vad avser Försvarsmaktens krigsorganisation, i SYOM-systemet. I det kommande avsnittet ges en översiktlig beskrivning över de olika delarna av personal- redovisningen och när i tiden de sker . Den första reella åtgärden inom personalredovisningen är den s.k. 17-årsaviseringen som beskrivs närmare i kapitel 4, som är underlag till kallelserna till mönstring. Under åldern genomförs grundutbildningen av totalförsvarspliktiga. Efter genomförd grundutbildning rapporterar de utbildningsansvariga in tjänstgöringsbetyg och vitsord i PLIS-systemet. Sedan krigs- placeras de totalförsvarspliktiga som genomfört värnplikt i SYOM- systemet. Som beskrivs i kapitel 7 är SYOM-systemet av säker- hetsskäl ett slutet system varför överföringen mellan PLIS- systemet och SYOM-systemet inte kan ske i realtid. De total- försvarspliktiga som genomfört civilplikt krigsplaceras i en civil krigsorganisation. Dessa administreras i PLIS-systemet då de inte kräver en lika hög säkerhetsnivå som Försvarsmaktens krigs- organisation. En totalförsvarspliktig kan enligt lagen (1994:1809) om total- försvarsplikt vara krigsplacerad efter senaste tjänst- göringstillfället. Rent åldersmässigt kan man inom det civila för- svaret vara krigsplacerad fram till och inom det militära försvaret fram till . Med tanke på den låga övnings- verksamheten inom totalförsvaret är det relativt få personer som har eller kommer att få genomföra repetitionsutbildning inom den närmsta framtiden vilket innebär att de flesta krigsplaceringarna kommer att upphöra efter genomförd grundutbildning. De totalförsvarspliktiga som har varit krigsplacerade i Försvarsmaktens krigsorganisation, och därför är registrerade i SYOM, förs över till PLIS och de som har varit krigsplacerade inom en civil krigs- organisation kvarstår i PLIS men är inte längre krigsplacerade. Detta motsvarar det som tidigare kallades 47-årsfördelning då man inte längre var värnpliktig utan disponibel för det civila försvaret. Dessa totalförsvarspliktiga kan sedan komma i fråga för civilplikt med en grundutbildning som är kortare än efter annan utredning än mönstring. I praktiken är det bara länspolismyndigheternas utbildning till beredskapspoliser som använder sig av denna typ av inskrivning . ska Försvarsmakten lämna de förändringar de vill göra i sin krigsorganisation till . Underlaget läggs sedan in i SYOM-systemet fram . Därefter arbetar med att bemanna krigsorga- nisationen efter de krav som Försvarsmakten ställer avseende beredskap och personal m.m. Arbetet är slutfört senast . Arbetet med de civila krigsorganisationerna skiljer sig från arbetet med Försvarsmaktens krigsorganisation framför allt genom att det är få organisationer på den civila sidan som har en detaljerad utbyggd krigsorganisation som kan bemanna. Länspolismyndigheterna, , landstingen och Luft- fartsverket är exempel på civila organisationer med en mer detalje- rad krigsorganisation. Ofta blir man på den civila sidan krigs- placerad i en organisations verksamhet utan någon närmare precisering. Det gäller t.ex. kommunerna. har som regel inte skickat ut krigs- placeringsordrar, som innefattar detaljerade uppgifter om förbands- eller organisationstillhörighet och inställelseort m.m., utan har i stället skickat ut beslut om krigsplacering, som är mindre detalje- rade till sin utformning. Detta har gällt både det militära och det civila försvaret. Detta kommer förmodligen att ändras avseende det militära försvaret när Försvarsmakten i högre grad differentierar beredskapen för sina förband. Den personal som är placerad i de förband som kommer att ha hög beredskap kommer att få krigsplaceringsordrar med vederbörlig information. En viktig funktion inom personalredovisningen är de s.k. dispo- nibilitetskontrollerna. Bemanningsansvariga organisationer kan genom försorg kontrollera huruvida den ordinarie personalen är uppbunden av plikt eller eventuellt är disponibel för den egna organisationen i händelse av högre beredskap. Om de är uppbundna i andra organisationer framgår inte alltid i PLIS eftersom många avtal (motsv.) inte registreras hos . är det främst större organisationer som SJ och m.m. som genomför disponibilitetskontroller. En betydande del av verksamheten inom personalredovisningen sker gentemot hemvärnet. Vid planeringsstaben sker samordning, utbildning, stöd till hemvärnsavdelningarna samt koordination av systemförändringar m.m. Verksamheten uppgår till av en årsarbetstid. Vid regionkontoren finns sammanlagt 8 tjänster årsarbetstid vardera för kundstöd/support till hemvärnsavdelningarna. Verksamheten är avgiftsfinansierad och ingår i det som kallas . För denna verksamhet finns ett delsystem av PLIS. Vid IT-staben finns det en tjänst med uppgift att stödja delsystemet. Dessa tjänster avropas vid behov och arbetstiden belastar också . Utredningens definition av personalredovisning Jag föreslår att begreppet personalredovisning hos definieras som den verksamhet som bedrivs i syfte att dels redovisa de bemanningsansvarigas krigsorganisationer och dels redovisa vilka personer som kan disponeras av totalförsvaret. Skälet för mitt förslag Från den ovanstående framställningen kan man definiera personalredovisning som alla de personuppgifter avseende total- försvarspliktiga som hanterar. Jag anser att en sådan definition blir missvisande då begreppet ofta tenderar att endast avse den verksamhet som tar sin början vid utryckning från grundutbildning för en totalförsvarspliktig tills det man avförs från register. I det följande definierar jag personalredovisning som den verk- samhet bedriver i syfte att redovisa de bemannings- ansvarigas krigsorganisationer samt vilka personer som disponeras för totalförsvarets syften. Skälet till den definitionen är att Plikt- verket inte krigsplacerar anställd personal i Försvarsmakten utan endast de totalförsvarspliktiga. Däremot registrerar hela organisationen. På den civila sidan krigsplaceras inte personal i krigsorganisationer, däremot redovisar för vilka verk- samheter personal är utbildade. Definitionen av begreppet per- sonalredovisning kan inte därför vara knuten till specifika krigs- organisationer. Försvarsmakten har beslutat att införa en differen- tierad beredskap för sina förband, det innebär att delar av Försvarsmaktens organisation kommer redovisas på ett liknande sätt som de civila delarna av totalförsvaret medan andra delar kommer att bibehålla en hög detaljeringsgrad. Mot denna bakgrund bör det göras klart att den personal- redovisning som bedrivs av dels syftar till att redovisa de bemanningsansvarigas krigsorganisationer och dels vilka per- soner som kan disponeras av totalförsvaret. Innehållet i SYOM-systemet utgörs av Försvarsmaktens krigs- organisation vilket omfattas av sekretessbestämmelser. Därför är det inte möjligt att närmare diskutera volymen registerposter i detta system. Man kan dock konstatera att registret innehåller några hundratusen registerposter (individer). Dessa registerposter består av totalförsvarspliktiga som har fullgjort värnplikt, anställd personal, avtalsbunden personal samt civil personal som besitter viss kompetens som behövs i den militära krigsorganisationen. Även efter att personer som inte har tjänstgjort tagits bort kommer registret att innehålla över hundratusen register- poster. En överblick över de civila organisationer som finns registrerade i PLIS visar att det finns nästan 2 500 organisationer som arbetar aktivt med sin bemanning. Totalt är över 10 000 organisationer registrerade. Skälet till att antalet organisationer är stort är att flera bemanningsansvariga myndigheter har flera organisationer registre- rade. har t.ex. flera olika regionala och centrala orga- nisationer. Det finns även frivilligorganisationer som har organisa- tioner i varje län eller i varje kommun. I dessa ca 2 500 aktiva organisationer är ca 40 600 totalförsvars- pliktiga som fullgjort civilplikt placerade. Flera av dessa placeringar kommer dock att hävas inom den närmsta tiden enligt beslut av de bemanningsansvariga myndigheterna eller på grund av den ovan nämnda tio-årsregeln. Utöver de pliktiga finns ca 430 000 anställda eller frivilliga med avtal placerade i dessa organisationer. Över 300 000 av dessa är hälso- och sjukvårdspersonal. Jag föreslår att i samråd med och med stöd av gällande lagstiftning bör precisera de rutiner som bör gälla vid gallring av personuppgifter i register. Stor vikt bör därvid läggas på integritetsskyddet. Skälen för mitt förslag har påtalat för utredningen att det finns skäl att närmare diskutera vilka principer som skall ligga till grund för den gallring i registren som kontinuerligt skall genomföra. Enligt 15 § lagen (1998:938) om behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga framgår att register innehållande person- uppgifter om totalförsvarspliktiga och övriga som har en skyldighet att tjänstgöra vid höjd beredskap skall gallras så snart uppgifterna inte längre behövs. Behovet är i lagen definierad som den verk- samhet bedriver för att: 1.ta fram underlag för beslut om inskrivning, krigsplacering eller annat ianspråktagande av personal till totalförsvaret, 2.redovisa personal med uppgifter inom totalförsvaret, 3.säkerställa att den registrerade fortlöpande får ändamålsenlig utbildning och lämplig placering inom totalförsvaret, 4.se till att den registrerade fullgör sina skyldigheter såvitt avser totalförsvarsplikten, 5.tillgodose den registrerades rättigheter och trygghet i hans eller hennes egenskap av totalförsvarspliktig, och