sou · GSB399 · 2005-01-01 00:00:00 — Hur vi ska göra för att få möjlighet att författa dessa behövliga populärvetenskapliga framställningar har jag inte svaret på! : I moderna tjänstetillsättningsnämnder ser man det faktiskt som en merit att kunna förmedla kunskap! : I försökte vi använda vårt arbetssätt redan före det blev aktuellt med förstudien. Jag syftar på över- siktsplanearbetet, där vi lade mycket tid på tidiga och omfattande kontakter med invånarna. Använd lagboken, men inte för att slå i huvudet på folk utan för att stå på så att man kan hjälpas åt att se över planket. : Vi är endast tre doktorander i som är samhällsvetare och forskar kring kärnavfallsfrågor. Så det kan inte bli så mycket skrivet. Jag vill naturligtvis att lekmän ska komma att förstå min blivande avhandling. Men hur ska jag kunna åstadkomma det och få den godkänd av mitt universitet? Det har varit fyllda av dialog och diskussion om behovet av dialog. Detta har präglat de flesta inlägg vi måste ha ett samtal där människor möts. Det gäller människor från kom- munen, allmänheten, det är forskarna, det är politikerna, det är experterna, det är dom som har ansvaret att ta hand det som vi nu pratar om, avfallet. En bra dialog är också respekt för människor. Respekten ligger i att vi både ska kunna kommunicera så att alla förstår, men också acceptera att inte alla vill sätta sig in i alla frågor. talade om en treoenighet, där forskning, politik, etik och moral bryts mot varandra. Men ändå måste vi försöka komma fram till någonting för att kunna fatta beslut eller åtminstone ta ställning för att gå vidare. Vi kan inte stoppa huvudet i sanden och strunta i det, det går inte. sade att avfall det är någonting där fantasin har tagit slut. Det är intressant att reflektera över detta. Vi får inte låta sökandet efter ny kunskap ta slut. Det oberoende sökandet måste fortsätta. Forskning, kompetensutbyggnad måste fortsätta. Självklart måste vi forskare också föra ut kunskap på ett sätt som är tillgängligt för alla. Tuija har pekat på ett problem. Men har vi detta som universitetens tredje uppgift, vår upp- gift är också att ha en kommunikation med allmänheten och med politikerna. Vi har en skyldighet vid universiteten att informera och kommunicera. Vi ska kunna ta emot och besvara frågor. Här har dock skett positiva förändringar förmågan att kommuni- cera vägs in i samband med att vi söker tjänster. Jag uppfattade det som att inbjöd KASAM att komma till för att hjälpa till med att få en dialog med t.ex. ledamöterna i miljö- och jordbruksutskottet. Naturligtvis är vi positiva till ett sådant initiativ. Vi ska diskutera detta vidare för att finna lämpliga former, eventuellt också i samverkan med , Sällskapet och Forskare. Industrin har tagit sitt ansvar. Det bör mötas av ett ansvarstagande också från politikerna och de statliga tillsyns- myndigheterna. Staten måste kunna svara om industrin frågar: Gör vi rätt, kan vi gå vidare? Delaktighet i ett tidigt skede ja självklart, det skapar positiv energi, kreativitet. Och sen så är det klart, jag kan inte låta bli att sluta som sa om att städjobbet är viktigt och det vet vi kvinnor. Men det vet, tror jag, även männen . Ett stort tack till alla som har medverkat! Om beslutsfattande inför anläggande av ett slutförvar för använt kärnbränsle den 7 med början 13.00 13.10 Välkomnande. (, KS- ordf. kommun) 13.10 13.30 Inledningsanförande. (, ord- förande i KASAM) Plats för slutförvaring av kärnavfall erfarenheter i för- studiekommunerna Moderator: , ledamot i 13.30 14.00 Vad hände? Kärnavfallsfrågans behandling i förstudiekommunerna. (, sak- kunnig i KASAM) 14.00 17.30 Erfarenheter i förstudiekommunerna av för- studiearbetet. (, f.d. KS-ordf. , , f.d. KS-ordf. , , KS-ordf. , , KS-ordf. , , f.d. KS- ordf. , , KS- ledamot , , f.d. vice KS-ordf. , , f.d. KS- ordf. , , f.d. ordf. ) (Kaffepaus ca 15.00 15.30) 17.30 18.00 Kort sammanfattning och slutsatser av dag ett tendensen under de föregående åtta åren. (, KASAM) 19.00Middag tillsammans med bl.a. , landshövding i län Slutsatser om demokratiskt beslutsfattande i komplexa frågor Moderator: , KASAM 08.30 09.00 Reflektioner kring kärnavfallsfrågans utveckling till . (, (c) f.d. statsråd) 09.00 09.30 Synen på kärnavfallsfrågan . (s) riksdagsman) 09.30 10.00 Teknik och demokrati tusenårsspann och man- datperioder. (, f.d. ordförande i ) 10.30 11.45 Vad främjar en fortsatt demokratisk process i kärnavfallsfrågan, var finns fallgroparna? Erfaren- hetsöverföring till andra stora projekt? Panel- diskussion med inlägg från övriga seminarie- deltagare. (I panelen: , KS-ordf. kommun, , KS-ordf. , , ledamot i , , ledamot i , , prof. , Han- delshögskolan i , , prof. idé- och lärdomshistoria, Lunds univ.) 11.45 12.00 Avslutning (, KASAM) Frågor till de medverkande som åtagit sig att redogöra för erfarenheterna i förstudiekommunerna under för- studiearbetet. Dessa hade ombetts att i sina anföranden belysta minst en fråga inom vart och ett av de fyra block som frågorna är uppdelade på. A.Resonemanget bland de förtroendevalda inför kommunens ställningstagande Hur resonerade de förtroendevalda i Din kommun inför kommunens beslut att delta i förstudien och att delta/inte delta i en platsundersökning? Vilka faktorer hade avgöran- de betydelse för de förtroendevaldas ställningstaganden? Vilka konkreta åtgärder vidtog kommunledningen för att skapa och upprätthålla förtroendet för den demokratiska samråds- och beslutsprocessen i kärnavfallsfrågan? Hur försäkrade sig kommunfullmäktiges ledamöter om att full- mäktiges beslut skulle avspegla viktigare stämningar bland allmänheten? Hur resonerade de förtroendevalda i fråga om en eventuell folkomröstning? Varför anordnade kommunen/avstod kommunen från att anordna en folkomröstning? Eftersträvade de förtroendevalda i kommunen att komma fram till en gemensam uppfattning eller drevs frågan efter På vilket sätt arbetade man med det ena eller det andra syftet? Hur försökte kommunledningen säkerställa att både lokala politiker och kommuninvånarna skulle få sådana kun- skaper att de förmår ställa kritiska och relevanta frågor till industrins och myndigheternas experter? Använde sig kommunen av oberoende forskare/konsulter i den kommunala förstudieprocessen? Hur hanterade kommunledningen risken att allmänheten skulle kunna uppfatta de förtroendevalda i kommunled- ningen som lierade med de projektansvariga inom indust- rin? C.Vald representation och lokal opinion Förstudien omfattade hela kommunen och resulterade i att vissa områden i kommunen bedömdes som särskilt intres- santa för mer ingående studier. Uppmärksammade kom- munstyrelsen och kommunfullmäktige att det kunde fin- nas en konflikt mellan ett kommunalt helhetsperspektiv och det perspektiv som de särskilt berörda i utpekade områden hade? I så fall, hur tog man hänsyn till detta? Förekom det något ifrågasättande av fullmäktigeleda- möterna som legitima företrädare för kommuninvånarna i kärnavfallsfrågan? Vilka argument användes i så fall? Fanns det grupper av medborgare, som hävdade att de bättre representerade den allmänna opinionen än de genom allmänna val utsedda fullmäktigeledamöterna? Är sådana grupperingar (t.ex. byalag eller lokalt verksamma miljöorganisationer) bättre än de politiska partierna på lokal nivå på att långsiktigt samla opinion i frågor, som har stor betydelse för de närboende? D.Effekter och lärdomar av förstudiearbetet i kommunen Har förstudiearbetet påverkat allmänhetens förtroende för kommunpolitikerna eller de inbördes relationerna mellan kommuninnevånarna? I så fall, hur? Vad är Du nöjd/missnöjd med i Ditt eget agerande? Hur bedömer Du i efterhand andra lokala aktörers agerande? Vilka effekter har förstudiearbetet och kommunens beslut i samband därmed fått på övrig verksamhet, inklusive kommunens agerande i andra stora projekt? – och i så fall på vilket sätt – förstudiearbetet främjat ett demokratiskt arbetssätt i kommunen? Hur går det att förena politikerrollen, där mandatperioden är begränsad till , med beslut i svåra ärenden med långt tidsperspektiv? Är den begränsade mandatperioden en politikens akilleshäl? Vad kan vi göra för att få en utveckling av de demokratiska processerna i kommunerna? Översikt över kärnavfallsfrågans behandling i åtta kommuner (inlaga i A3-format) Bilagan finns endast i den tryckta upplagan. F.d. ordf. i KASAM Teknik och vetenskapsstudier, Tema teknik och social föränd- 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital- TV. 40.Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. 42.Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. 43.Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 44.Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. 45.Nationaldagen – ny helgdag. 46.Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. 47.Näringslivet och förtroendet. 48.Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag. 49.Engagemang, mångfald och integra tion. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. 50.Skolans ansvar för kränkningar av elever. 51.Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. 52.Samhällets behov av betaltjänster. 53.Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. – organisation för strategi och genomförande. 55.Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. 56.E-tjänster för alla. 57.Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. 60.Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. 61.En översyn av Brottsoffer- myndigheten. 62.Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. N. 63.Skatt på väg. 65.En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. 67.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. 70.Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. 71.Sexuell exploatering av barn i . 72.Utsädeskontroll i förändring. 73.Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad. Bilaga 4 till /04. 74.Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv. –i statliga företag –i internationellt samarbete. 76.Godstransporter – noder och länkar i samspel. 77.Snö, mörker och kyla. Inomhusmiljö och energianvändning. 79.Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? Förslag till nationellt utvärderings- program. 80.Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. 81.Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. 82.Sluta strunta i EU –EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. 84.SWENTEC AB – för en nationell kraftsamling på svensk miljöteknik. 85.Genomförande av direktivet om information och samråd. 86.Var går gränsen? 87.Ny reglering för transporter av farligt gods. 88.Tobakskontroll i internationellt perspektiv. 90.Bokpriskommissionens femte del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. Ku. 92.En samlad järnvägslagstiftning. – en partsfråga. Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Nya regler om prospekt m.m. Fi. 96.Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. – intresse, lärande, kompetens. 98.För oss tillsammans. Om utbildning och utvecklingsstörning. 99.Kärnavfall – demokrati och vetenskap. Sluta strunta i EU – EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . Nationaldagen – ny helgdag. Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. Näringslivet och förtroendet. Kategorisering och integration. Om före- ställda identiteter i politik, forskning, media, och vardag. Engagemang, mångfald och integration. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. En översyn av . –i statliga företag –i internationellt samarbete. [75] Allt ljus på storstadspolitikens lokala Förslag till nationellt utvärderings- program. Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. Utlänningslagstiftningen i ett domstols- perspektiv. Från klassificering till urval. En översyn av . Informera om samhällets säkerhet. [25] Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. [58] Snö, mörker och kyla. Ny reglering för transporter av farligt gods. Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. Genetik, integritet och etik. [20] Handikappolitisk samordning – organisation för strategi och genom- förande. Sexuell exploatering av barn i . [71] Hjälpmedel. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. [83] Var går gränsen? Tobakskontroll i internationellt perspektiv. Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [19] Från verksförordning till myndighets- [23] Hyressättning av vissa ändamåls- Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. E-tjänster för alla. [56] Skatt på väg. En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. Migration och integration – om fram- Bilaga 4 till /04. Lönegarantiförsäkring – en partsfråga. [93] PROSPEKT. Nya regler om prospekt m.m. [95] Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Tre vägar till den öppna högskolan. [29] Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Utan timplan – med målen i sikte. Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. [42] Skolans ansvar för kränkningar av elever. Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. [89] Att lyfta matematiken – intresse, lärande, kompetens. [97] För oss tillsammans. Utsädeskontroll i förändring. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nytt regelverk för marksänd digital-TV. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. [90] Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. sanktionssystem och hänsynsregler. Alternativ för prövnings- organisation. Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. Inomhusmiljö och energianvändning. Kärnavfall – demokrati och vetenskap. Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. Turistfrämjande för ökad tillväxt. Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. Den könsuppdelade arbetsmarknaden. [43] Samhällets behov av betaltjänster. [52] Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. [62] Godstransporter – noder och länkar i samspel. – för en nationell kraft- samling på svensk miljöteknik. Genomförande av direktivet om informa- tion och samråd. En samlad järnvägslagstiftning. KASAM – för kärnavfallsfrågor – inrättades och är en fristående vetenskaplig kommitté inom med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och avställning av kärntekniska anläggningar samt att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor. Ledamöterna som är kvalificerade vetenskapsmän från svenska och nordiska universitet och högskolor – representerar oberoende sak- kunskap inom olika områden av betydelse för slutförvaringen av radio- aktivt avfall, inte enbart inom teknik och naturvetenskap utan också inom ämnen som etik, humaniora och samhällsvetenskap. I KASAM:s uppgifter ingår att granska och redovisa sin självständiga bedömning av det program för forsknings- och utvecklingsverksamhetom bland annat slutförvaring av använt kärnbränsle som de svenska kärnkraftföretagen upprättar . Det åligger också KASAM att , i ett särskilt betänkande, redovisa sin självständiga bedömning av kunskapsläget på kärnavfalls- området. En annan viktig del av KASAM:s verksamhet är att erbjuda ett forum för oliktänkande och för sakkunniga inom och utom landet att diskutera kärnavfall och därmed anknutna frågor. Ett antal seminarier har hållits . Denna skrift rapporterar från ett seminarium som KASAM anordnade om hur man på nivå hanterar frågor som ligger i skärningspunkten mellan principer för demokratiskt beslutsfattande och principer som tillämpas inom vetenskapen för att fastställa vad som är korrekt eller vetenskapligt grundat. KASAM, , 103 33