sou · GSB39 · 2005-01-01 00:00:00 — Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser jämförs med medelpriser för året innan. Medelpriser för grupper (kvalitetsklasser) av böcker jämförs med varandra. Inom grupperna ska böckerna vara så homogena som möjligt. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpris för titlar inom bokhandelskedja. 2.Medelpris för titlar över alla bokhandlar. 3.Medelpris för grupper av böcker (kvalitetsklasser). Klassning har gjorts efter genre, bandtyp och bo- kens vikt mätt i gram. Dessutom har fackböcker klassats efter trade/professional, det vill säga efter huruvida boken har en huvudsaklig nöjes-/fritids- inriktad eller yrkes-/studieinriktad användning. 4.Medelpris för genre. 5.Prisutveckling för böcker i bokhandel. (Prisföränd- ring över genrer i bokhandeln viktas samman med hjälp av omsättningsuppgifter inhämtade från före- tag i branschen.) 6.Sammanvägning mellan första och andra halvårets prisförändring, med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). Prismätningar hos nätbokhandlar genomförs på samma urval av titlar som i bokhandeln. De nätbok- handlar som prismäts har alla egenskapen att vara Sverigebaserade och välsorterade, det vill säga de saluför titlar utgivna av svenska förlag samt av alla kategorier. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpriser för titlar. I medelpriset ingår även fraktkostnaden. 2.Medelpris för grupper av böcker (kvalitetsklasser). 3.Medelpris för genre. 4.Prisutveckling för böcker via nätbokhandlar (Pris- förändring för böcker totalt hos nätbokhandlar vik- tas samman med hjälp av nätbokhandlarnas om- sättning). 5.Sammanvägning mellan första och med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). Titeluppsättning och pris varierar inte mellan försäljningsställena inom en och samma varuhus- kedja. Därför har det varit möjligt att begränsa anta- let undersökta försäljningsställen till en per kedja. Totalt prismäter SCB böcker hos tre varuhuskedjor. Urvalet av titlar för prismätning är dragna utifrån den population av titlar som respektive varuhuskedja salu- för. Antalet prismätta titlar är cirka 300 per varuhus- kedja, det vill säga 900 totalt, varav cirka 500–600 återfinns vid butiksbesök. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpris för grupper av böcker (kvalitetsklasser). 2.Medelpris för genre. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 3.Prisutveckling för böcker i varuhus (prisförändring över genrer har viktats samman med hjälp av anta- let observerade titlar inom respektive genre). 4.Sammanvägning mellan första och med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). Vid prismätning i dagligvarubutik och kiosk har samtliga titlar som observerats hos aktuella försäljningsställen prismätts. Alla förekommande tit- lar är pocketböcker. Prismätningen har genomförts hos två företagskedjor med enhetlig prissättning över alla försäljningsställen. Därmed är det möjligt att be- gränsa prismätningen till två försäljningsställen totalt. Antalet prisobservationer totalt är cirka 200. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpris för grupper av böcker (uppdelade på antal sidor) inom kedja. 2.Medelpris för alla grupper tillsammans inom kedja. 3.Prisutveckling för kedja totalt. 4.Total prisutveckling (sammanvägning görs med hjälp av kedjornas totala omsättning för böcker i kronor). 5.Sammanvägning av första och har gjorts med lika vikt. I prismätningen för bokklubbar ingår de 13 största bokklubbarna i . Prisjämförelse görs mellan titlar i bokklubbarnas medlemstidningar. Pris som är förknippat med villkor eller motpresta- tion utesluts (till exempel pris som gäller när man har varit medlem eller redan gjort ett visst an- tal inköp). Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser jämförs med medelpriser året innan. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Böcker inom samma bokklubb jämförs med varan- dra. Böcker med samma genre, bandtyp, sidantal och illustrationer enligt färg och bild delas in i grupper (kvalitetsklasser). Gruppindelningen syftar till att få så homogena grupper som möjligt för prisjämförelser mellan åren. Denna gruppindelning har i samråd med representanter från några av bokklubbarna modifie- rats. I varje bokklubb beräknas medelpriser för respek- tive grupp och tidsperiod (helår eller januari–april beroende på SCB:s redovisningstillfälle till Bokpris- kommissionen). I medelpriset ingår även bokklub- bens expeditionsavgift. Expeditionsavgiften divideras med det antal böcker som medlemmarna i genom- snitt köper per beställningstillfälle. Gruppernas medelpriser vägs samman till medel- priser per genre för varje bokklubb. Med hjälp av medelpriserna beräknas prisförändringar för respek- tive bokklubb per genre. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Medelpriser per grupp i varje bokklubb. 2.Medelpriser per genre i varje bokklubb. 3.Prisförändring per genre i varje bokklubb mellan år/period (till exempel 2001 och 2002). 4.Prisförändring per genre i bokklubbar sammanta- get, sammanvägt med ledning av antalet observe- rade titlar för respektive genre. 5.Prisförändring totalt för bokklubbar. Prisutveckling för kurslitteratur 2002– 2003 SCB har på tre orter i prismätt den kurslitte- ratur som ingår i undervisningen vid utvalda utbildningar på respektive ort. Prismätningarna om- fattar litteratur på utvalda utbildningar hos totalt fyra svenska kommunala vuxengymnasier (komvux) samt vid tolv institutioner på tre svenska högskolor och universitet. och genom prisobservationer i de buti- ker som finns representerade på orterna och som SCB fått uppgift om att studenterna köper litteratur hos. Prisobservationer inhämtas även för samtliga titlar hos några av de största svenska nätbokhand- larna. Resultat – kurslitteratur – Prisutvecklingen som presenteras nedan är för perio- den , alltså i sin helhet efter det att momsen redan sänkts. (SCB fick upp- draget att mäta priser på kurslitteratur .) De direkta effekterna av momssänkningen vid års- skiftet 2001–2002 på prisnivåerna går inte att utläsa ur dessa siffror. SCB kompletterar därför med en redovisning av förlagsprisutvecklingen från novem- ber 2001. Prisutvecklingen för kurslitteratur jämförs med KPI-utvecklingen i tabell 2.5 och förlagsprisut- vecklingen jämförs med KPI-utvecklingen i tabell 2.6. SCB presenterar prisutvecklingen för kurslitteratur uppdelad på komvuxlitteratur (som uteslutande är ut- given av svenska förlag) samt på svensk respektive utländsk universitets- och högskolelitteratur. Priserna på litteratur för vuxenutbild- ning (komvux) i bokhandeln har ökat med 4,0 ± (– ). Med hänsyn till osäkerhetstalet kan det inte uteslutas att denna prisökning är i nivå med den all- männa prisutvecklingen (KPI-förändringen) som är +1,. I nätbokhandeln har priserna på komvuxlitteratur ökat mindre , med 2,3 ± , vilket kan sägas vara i linje med den allmänna inflationen. I nätbokhandeln, har priserna på svensk universi- tets- och högskolelitteratur stigit signifikant mer än den allmänna prisutvecklingen. För universitets- och högskolelitteratur totalt i nätbokhandeln har priserna Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Tabell 2.5 Prisutveckling för kurslitteratur –. +4,0 ± 2,1 +2,9 ± 1,5 –1,9 ± 5,4 +1,2 ± 2,1 +2,3 ± 0,8 +3,4 ± 1,4 +4,8 ± 4,2 Källa: SCB. 15SCB väljer att inte publicera något resultat för prisutvecklingen på utländsk högskolelitteratur i nätbokhandeln då denna prisutveckling är för osäker att redovisa. 16KPI-förändringen avser i förhållande till . ökat med 4,8 ± , i bokhandeln har pri- serna ökat med 1,2 ± . Nätbokhandelns priser för universitets- och högskolelitteratur totalt har ökat mer än i bokhandeln, men i båda fallen gäl- ler att skattningarna inte signifikant skiljer sig från KPI-förändringen på . Skillnaden i prisförändring i bokhandeln mellan svensk och utländsk högskolelitteratur (+2,9 jämfört med -1,9 d v s ) är relativt stor men inte statistiskt signifikant. Prisutvecklingen för utländsk kurslitteratur påverkas av den svenska kro- nans utveckling i förhållande till utländsk valuta. Den svenska kronan har sedan momssänkningen trädde i kraft stärkts i förhållande till det brittiska pundet och till USA-dollarn. Jämfört med euron har kronan varit ungefär oförändrad. Förlagsprisutveckling för kurslitteratur novem- ber 2001– För det titelurval som använts har SCB beräknat utvecklingen av förlagspriserna enligt BTJ Seelig AB:s titelregister. Resultatet framgår av tabell 2.6. Det bör understrykas att det titelurval som an- vänts här är mer begränsat än det som ligger till grund för prismätningarna på kurslitteratur i konsumentled enligt ovan så tillvida att vi i tabell 2.6 endast betrak- tar identiska titlar (ISBN-nummer). Identiska titlar har vid en jämförelse alltid en viss aktuali- tetsförsämring. Även den betraktade tidsperioden för förlagspriserna på kurslitteratur (som är november– november) skiljer sig från mätperioden för konsu- mentpriserna på kurslitteratur (vilken är augusti–au- gusti). Antalet observerade titlar anges efter prisutveck- lingen inom parentes i tabellen. Utvecklingen 2002 liksom utvecklingen för till no- vember 2003 visar att förlagspriserna för komvux- litteratur ökat signifikant mer än den allmänna prisut- vecklingen i (KPI-förändringen) medan för- lagsprisökningen för svensk högskolelitteratur inte med säkerhet är högre än KPI. När prisutvecklingen för kurslitteratur i konsument- led –2003 (avser perioden augusti–augusti), se tabell 2.5, jämförs med förlagsprisutvecklingen för kurslitteratur (november–november) kan konstateras att bokhandelns och förlagens prishöjningar förefaller vara överensstämmande. För perioden –2002 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Tabell 2.6 Förlagsprisutveckling för kurslitteratur – nov 01–nov 02 ± 0,6 (73) ± 1,1 (97) nov 02–nov 03 ± 0,6 (82) ± 0,9 (87) nov 01–nov 03 Källa: SCB. 17 KPI-förändring motsvarar KPI medeltal för januari–jämfört med KPI medeltal för januari–samt KPI medeltal för januari–jämfört med KPI medeltal för januari–. saknas information om prisutvecklingen för kurslitte- ratur i konsumentled. Därför kan inte förlags- och konsumentprisutveckling för kurslitteratur jämföras mellan dessa år. Den svenska kronans värde i förhållande till utländska valutor Prisutvecklingen på utländsk högskolelitteratur påver- kas bland annat av den svenska kronans försvagning/ förstärkning mot de vanligaste valutorna som ut- ländsk kurslitteratur köps in i. I diagrammet nedan presenteras valutautvecklingen mellan för svenska kronor, euro, brittiska pund och US-dollar. Som diagrammet visar försvagades kronan mot de tre valutorna pundet, euron och dollarn och fram till mitten av 2001. Därefter har kronan stärkts mot det brittiska pundet och US-dollarn och . Euron har stärkts något mot kronan men är förhållandevis oförändrad. Tillvägagångssätt – kurslitteratur 2002–2003 SCB prismäter kurslitteratur med en annan metod än den som används för prismätningarna på allmän- litteratur. I prismätningarna på kurslitteratur följer SCB prisutvecklingen för en och samma titel , och jämför olika titlar endast då nya upplagor Diagram 2.4 GBP, Eurons och US-dollarns utveckling i förhållande till svenska kronan (SEK) Källa: valutakurser månadsgenomsnitt. utkommer samt då bokbyten sker vid institutionerna och komvuxgymnasierna i urvalet. Nedan följer en kort sammanfattning av metoden samt en motivering till varför SCB valt just denna metod. För den som vill fördjupa sig i metodfrågorna finns en mer detalje- rad beskrivning i den tekniska rapporten, avsnitt 5.1.1 under rubriken kurslitteratur. Utgångspunkten för den metod som valts har varit att SCB vill följa prisutvecklingen på kurslitteratur som är aktuell och används i undervisningen vid uni- versitet, högskolor och kommunala vuxengymnasier runt om i landet. En huvudtanke vid prisjämförelser- na är att de skall avse titlar av samma kvalitet för stu- denterna, med avseende på kunskapsområde och ak- tualitet. SCB följer prisutvecklingen på titlar som förekom- mer på litteraturlistor från tolv olika institutioner vid tre olika högskolor/universitet runt om i landet samt fyra kommunala vuxengymnasier. Institutionerna i urvalet är subjektivt utvalda med tanke på att de ska representera olika typer av institutioner, stora som små, och både mer teoretiskt inriktade samt yrkes- förberedande utbildningar. Vid komvuxskolorna pris- mäts litteratur för gymnasial vuxenutbildning, alltså inte grundskolelitteratur. De tre orter SCB prismäter kurslitteratur på finns i olika delar av landet och är av varierande storlek, detta för att få en så bred repre- sentation som möjligt av studieorter. Kriteriet för att en titel ska ses som aktuell är att den förekommer i undervisningen vid högskolorna och komvuxgymna- sierna. Detta innebär att SCB i de flesta fall följer prisutvecklingen på identiska böcker . Emellertid sker en viss naturlig kvalitetsförsämring på identiska böcker då dessa förlorar i aktualitet . För att kompensera för denna aktualitets- försämring är SCB angelägen om att fånga upp pris- utvecklingen även i fall då en titel ersätts eller kom- mer i ny upplaga. Den modernisering och aktualitets- förbättring som sker i samband med utgivning av en ny titel/upplaga får alltså kompensera för den aktualitetsförsämring som sker bland de oförändrade böckerna. Prisutveckling för tidskrifter 2001–2003 Prisutvecklingen avser en sammanvägning av lös- nummerpriser och abonnemangspriser. Avvikelserna mellan lösnummerprisernas och abonnemangspriser- nas genomsnittliga utveckling redovisas inte här. Kategoriseringen av tidskrifterna grundas på en in- Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter delning av men är modifierad av SCB så att en viss tidskrift endast ingår i en kate- gori. Resultat för tidskrifter – Prisförändringen för tidskrifter, totalt 111 stycken varav 106 är momssänkta, presenteras i tabell 2.7. De momssänkta tidskrifterna har generellt inte ge- nomfört prissänkningar i nivå med momssänkningen. Tidskrifter har – okto- ber 2003 i genomsnitt sjunkit i pris med 8,1 ± . Den inflationsjusterade momssänkningen (IJM) beräknas till 12,1 pro- cent. och tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto visar upp de minsta prissänkningarna. Familje- och damtidningar samt tidskrifter för idrott, motion och friluftsliv har de största prissänkningarna. (mellan ) har priserna på tidskrifter stigit med i genom- snitt 2,5 ± som konsumentpri- serna generellt (KPI) i har stigit . Serietidningar, motor- och datortidskrifter samt tidskrifter inom motor res- pektive ekonomi, teknik, hobby och foto har stigit mest i pris. Familje- och damtidningar har liksom tidigare de minsta prisökningarna, 1,4 ± . Tidskriftspriserna har sedan momssänkningen trädde i kraft, ökat mer än dagstidningspriserna. Dagstidningar, som hade en momssats på , ökade i pris mellan . Vid en jäm- förelse mellan dagstidningars prisökning på 5,7 pro- cent och tidskrifternas prissänkning på 8,1 ± 0,9 , måste hänsyn tas till moms- sänkningen för tidskrifter på . Justerat för denna momssänkning motsvarar tidskrifternas prissänkning på 8,1 ± en prisökning på Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Tabell 2.7 Tidskrifternas prisutveckling18 –, efter kategori okt 01–okt 02 okt 02–okt 03 okt 01–okt 03 –11,9 ± 1,1 + 1,4 ± 0,4 –10,7 ± 1,2 Hem, bostad, trädgård –9,6 ± 0,7 + 2,6 ± 0,4 –7,3 ± 0,8 Ekonomi, teknik, hobby, foto –6,9 ± 1,1 + 4,6 ± 1,9 –2,6 ± 2,2 1 9 Idrott, motion, friluftsliv –11,2 ± 0,8 + 2,3 ± 0,6 –9,2 ± 1,0 1 9 – 6,6 ± 0,9 + 4,5 ± 0,8 –2,4 ± 1,2 1 9 –10,0 ± 0,8 + 4,7 ± 0,6 –5,8 ± 1,0 1 9 –9,4 ± 0,7 + 4,7 ± 1,0 –5,1 ± 1,2 –8,6 ± 0,7 + 1,9 ± 0,7 – 6,9 ± 1,0 –10,3 ± 0,7 + 2,5 ± 0,5 –8,1 ± 0,9 + 4,4 ± 0,8 –1,1 ± 2,0 + 3,3 ± 2,2 –13,2 –12,1 18Osäkerhetstalen beräknas i denna rapport med en ny förbättrad metod. Detta gäller även osäkerhetstalen för prisförändringar . 19Observera att justeringar har gjorts i rapport 3, se SCB:s webbplats . 20På grund av att ett flertal tidskrifter, framför allt kulturtidskrifter och medlemstidskrifter, utges av ideella föreningar och därför antingen har 6 procents momssats eller inte är momspliktiga berörs de inte av momssänkningen. Tidskrifter med liten omsättning ingår ej i urvalet. Denna prisökning är jämförbar med dagstidningarnas prisökning på . Som en bakgrund till prisförändringarna för tidskrif- ter redovisas här den generella portoprisutvecklingen, som är en väsentlig del av tidskrifternas kostnadsbild. kan ha särskilda avtal eller överens- 22 Momssänkningen är , vilket motsvarar en prisnivå på (100–15,2) d v s efter sänkningen. Den observe- rade prissänkningen för tidskrifter är , vilket motsvarar en prisnivå på (100–8,1) d v s . Skillnaden mellan dessa prisnivåer; , motsvarar en prishöjning med (91,9-84,8)/84,8–0,. kommelser som gör att deras portoprisutveckling skiljer sig från den här redovisade. Tidskrifter med utgivning skickas med A-post och tidskrifter som har utgivning skickas med B-post, enligt uppgift från . Konsumentpriserna i (KPI) har ökat –2003. Portopriserna för tidskrifter som skickas med A-post har ökat medan B-postförsändel- serna sjunkit i pris . Sedan momssäkningen på tidskrifter trädde i kraft, –2003, har portopriserna för tidskrifts- Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter Diagram 2.5 Prisutvecklingen för posttidningssändningar, A- respektive B-post i jämförelse med KPI-utvecklingen åren Källa: Posten, SCB försändelser ökat mer än KPI. Priserna på A-postför- sändelser har stigit och B-postförsändelser medan KPI ökat . 111 tidskrifter ingår i beräkningarna. Urvalet är gjort så att de som är omsättningsmässigt störst inkluderas. Såväl lösnummer- som abonnemangspris (distribu- tionssätt) beaktas var för sig. Vid alla genomsnitts- beräkningar används uppgifter om tidskriftens försäljningsintäkter, som i de flesta fall hämtas från . Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 1.Prisförändringen beräknas för varje distributions- sätt och tidskrift var för sig 2.Genomsnittlig förändring beräknas för samtliga tidskrifter för ett visst distributionssätt. 3.Genomsnittlig prisförändring beräknas för båda distributionssätten tillsammans. Ekonomisk utveckling i bok- och tidskrifts- branschen Som ett komplement till prisutvecklingen för böcker och tidskrifter ska SCB, med de möjligheter statisti- ken ger, följa ekonomisk utveckling för företag som framställer, distribuerar och säljer böcker och tid- skrifter. Sedan SCB:s föregående redovisningstillfälle har nya uppgifter erhållits från för folkbib- lioteken och skolbiblioteken. Undersökningen avseende folkbiblioteken visar en minskad utlåning av böcker . uppgick utlåningen av böcker till 66,1 miljo- ner lån, motsvarande 7,4 lån per invånare. Det är som en minskad utlåning redovisas. –ökade utlåningen av AV-me- dier (talböcker, kassettböcker, grammofonskivor, CD-skivor och liknande) med 1 miljon . Un- der senare år har dock ökningstakten minskat till drygt en halv miljon . uppgick utlån- ingen av AV-medier till knappt 11 miljoner lån mot- svarande 1,2 lån per invånare. Om man slår samman lån av böcker och lån av AV-medier så har utlåningen minskat . Det finns inte någon närmare analys av sambandet mellan minskad utlå- ning och läsande. I undersökningen avseende skolbiblioteken mäts inte utlåning utan i stället elevernas tillgång till ett bemannat skolbibliotek. Den senaste mätningen visar att tillgängligheten förbättrats betydligt för vissa elever men försäm- rats för andra. För elever i har tillgäng- ligheten förbättrats medan den försämrats något för elever i gymnasieskolan. Tillgängligheten till bibliotek för barn vid friskolor är sämre än för barn som går i kommunala skolor. Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter I nästa rapport som publiceras kommer uppgifter från undersök- ning att redovisas. Där ställs bland annat frå- gor om förändrade inköp och läsning av böcker och tidskrifter. Nya uppgifter rörande läsva- nor hos barn i åldrarna 10–kommer prelimi- närt också att kunna redovisas genom undersök- ningen Barn-LNU som görs av SCB på uppdrag av (). Sammanfattande kommentarer om läsande från tidigare rapporter Det finns som nämnts i tidigare rapporter i denna serie statistikkällor som redovisar ett ökat läsande och/eller ökade bokinköp. I SOM-undersökningarna 2002 och 2003 (kommer att redovisas ) ställer SCB för räkning ett antal frågor. Uppgifterna från undersökningen 2002 redovisas i rapporten och bläddra – Resultat kring bok- och tidskriftsläsning från SOM-undersökningen 1986–2002 som finns att hämta i sin helhet på . Några sammanfattande resul- tat redovisas nedan. SOM-undersökningen 2002 – bokläsande Andelen bokläsare bland befolkning jämfört med föregående år är oförändrad. Generellt sett har inte bokläsandet breddats till nya grupper. Däremot har läsandet ökat så tillvida att de som tidi- gare läste sporadiskt nu har övergått till att läsa mera än förut (läser ofta). var det som läste ofta och som angav att de läste spo- radiskt. var det i stället som läste ofta och som läste sporadiskt. Den främ- sta ökningen av bokläsningen har skett , det vill säga . Storläsarna hittar man bland kvinnor, högutbildade, boende i storstad samt i åldrarna 15–och 40– . Ungefär samma andel icke-läsare har redovisats . Flest av dem som aldrig läser några böcker återfinns bland de äldre (25 pro- cent, 70–2002). var det av befolkningen (15–) som redovisade att de aldrig läst något, vare sig en bok eller en tidskrift . Värt att notera är att gruppen icke-läsare bland dem som klassificerat sig som arbetare har minskat . Andelen kvinnor som tidigare klassats som icke-läsare har också mins- kat något. I SOM-undersökningen 2002 är det i stort sett ingen som svarat, att det är att kasta bort sin tid, att läsa böcker. De allra flesta instämmer i att det är synd att människor inte läser fler böcker. Det är också ytterst få, som sagt att det är tråkigt att läsa böcker. höll med om påståendet Om böcker vore billigare skulle folk köpa mycket fler böcker men sade sig ha blivit mer intresserade av att köpa böcker på grund av moms- sänkningen. Störst andel, som anser att momssänk- ningen gjort dem mer intresserade av att köpa böcker, finns bland personer som ökat sina inköp och som läser ofta. av männen och av kvinnorna anser att momssänkningen har gjort dem mer intresserade av att köpa böcker. Det var som ansåg att momssänkningen var en effektiv åtgärd för att stimulera bokläsandet i . Minst positiv attityd till bokläsning återfinns bland de yngre mellan 15–samt bland de äldsta mellan 80–. Den allra vanligaste typen av bok som läses är ro- manen. Romaner och deckare/ thrillers tillhör de bokgenrer som de personer, som ökat sina inköp, köpt flest av . SOM-undersökningen 2002 – tidskriftsläsande läste hälften av befolkning ofta nå- gon vecko-/månadstidning. Utöver det var det dess- Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter utom som ofta läste special-/facktidskrif- ter. Det vanligaste sättet att få tillgång till vecko-/ månadstidning är genom att prenumerera, vilket nästan hälften gör av de som sagt att de läst någon vecko-/månadstidning eller tidskrift under den se- naste månaden. De allra flesta, totalt , anser inte att de- ras tidskriftsläsningsvanor förändrats under det se- De läser varken mer eller mindre än de tidigare gjort. Kvinnor läser mer veckotidningar än män. var det av kvinnorna och av männen som ofta läste veckotidningar. och har andelen kvinnor som aldrig läser någon veckotidning legat runt 8 pro- cent. har andelen män som aldrig läser nå- gon veckotidning ökat från . Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter både män och kvinnor har den största förändringen skett då andelen sporadiska läsare minskade i båda grupperna. Det är de yngsta och de äldsta som läser mest veckotidningar. Högst andel som ofta läser veckotid- ningar finns dels bland de som är 15 till och dels bland de (i båda grup- perna ). Attityder till bokläsande enligt SOM-undersök- ningen I är man generellt positiv till bokläsning