sou · GSB382 · 2005-01-01 00:00:00 — Som framgår av redovisningen i kapitel 6 är det en organisation med bred förankring i det svenska samhället, genom studieförbund och folkhögskolor. Rådet bevakar hela folkbildningsområdet, har internationella kontakter och svarar för viss information till allmänheten. I ledning finns en erfarenhet av europeiska och internationella frågeställningar. Kompetensen i EU-frågor kan självfallet förstär- kas ytterligare. Det finns två alternativ med som huvudman för en permanentad verksamhet. Det ena är att verksamheten helt integreras i . Det andra alternativet är att blir värdmyndighet och att den permanenta verk- samhet kommittén föreslår leds av en egen styrelse med represen- tation från riksdagspartierna och med ett eget sekretariat. Det finns, i varje fall initialt, skäl som talar för det senare alternativet. När kommitténs majoritet föreslår en placering vid för europapolitiska studier, Sieps, blandar man enligt min mening två kärnuppgifter som är svåra att förena. Kärnverk- samheten för en nämnd som har till uppgift att stimulera en bred medborgardebatt bör ha ett utpräglat underifrånperspektiv. Kärn- uppgiften för Sieps däremot är ett akademiskt forskningsperspektiv och möjligheterna att popularisera detta. Sieps har därtill inte haft helt lätt att finna formerna för sin verksamhet. En koppling till Sieps för den permanentade verksamheten att stimulera och stödja en bred medborgardebatt kan, som framhålls i betänkandet, leda till att verksamheten uppfattas som elitstyrd. Det finns en risk för sammanblandning av de båda väsensskilda roller som Sieps och den permanentade verksamheten skall verka i. Det finns inte anledning att ifrågasätta de akademiska studierna och forskningen, men väl sammanblandningen av två helt skilda kärn- verksamheter. Resultatet kan bli att bredden, aktiviteten och med- borgarengagemanget går förlorad. Mot denna bakgrund förordar jag, om inte alternativet placering i genom en särskild nämnd anses lämpligt, att den permanentade verksamheten att stimulera en bred medborgar- debatt om Europeiska unionens grundfördrag och framtidsfrågor får sin placering vid . Kostnadsmässigt är alter- nativen likvärdiga. Av ledamoten () föreslår i detta betänkande en permanent bidragsgivning och utåtriktad verksamhet om EU-relaterade frågor. Jag instämmer i att en sådan bör inrättas. Däremot är jag inte överens med majoriteten i EU 2004- kommittén om var verksamheten ska placeras. Jag anser att den nya myndigheten skall placeras hos , och inte vid Sieps vilket föreslås i betänkandet. EU 2004-kommitténs verksamhet har inriktats på att nå en bred publik med betoning på den breda allmänheten för att uppmuntra till debatt och ställningstagande i EU-frågor. Sieps har visserligen EU-inriktning och kompetens om EU. Erfarenheterna från kommitténs arbete visar inte enligt min mening att det har saknats kompetens om EU. Svårigheten har snarare varit att engagera den breda allmänheten i debatten. Av Sieps och är det endast Folkbildnings- rådet som har den folkliga förankringen. De har också stor erfaren- het av de områden som pekas ut i verksamhetsplanen för den nya myndigheten i kapitel 5. Slutsatsen blir att en placering av en ny myndighet i anslutning till är den mest fördelaktiga och ger flest synergieffekter. Nedan redovisas dels skriftligt material som kommittén har tagit del av, dels personer som kommittén har talat med under arbetet med betänkandet. , et al. (2003). en antologi om folkbildningen och det flexibla lärandet. Andra reviderade uppla- gan. & Nationellt centrum för flexibelt lärande. Folkbildingens framsyn Framtidens folkbildning, roll och uppgifter. (Mars 2004). , och , . (2004). Förenkling av ekonomiadministrationen för små myndigheter Regeringsuppdrag. , ESV 2004:1. (2003). Ett effektivare regeringskansli – förslag till åtgärder. Rapport från projektet för effektivisering och rationali- sering av (SB2001/8259). (2004). Myndigheternas ledning och organisation och analys av Myndighetssverige. , et al. (2001). En utvärdering av Folkbildning om EMU. Häggmark, och , . departementet – PIK Granskning av bidragsärenden rörande EU- information. KPMG Offentlig sektor. , och , . Demokrati tar tid – Utvärdering och analys av demokratiutvecklingsarbete – 2002. Resultat räknas: Förslag avse- ende organisation och former för stöd till organ som bedriver information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling. Dir. 2001:35 Kommitté för debatt om Europeiska unionens utveckling och framtid års regeringskonferens. Dir. 2003:113 Tilläggsdirektiv till (SB 2001:01) Dir. 2004:79 Tilläggsdirektiv till (SB 2001:01) SFS 1992:887 Förordning med instruktion för delegationen för informationsinsatser om europeisk integration. SFS 1993:983 Förordning om statligt stöd för information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling. SFS 1998:173 Förordning om projektbidrag för informations- och kunskapshöjande insatser om Europeiska unionen. SFS 1999:1 Förordning om projektbidrag för folkbildning om Ekonomiska och monetära unionen. SFS 2001:204 Förordning med instruktion för Expertgruppen för EU-frågor. SFS 2001:1309 Förordning om projektbidrag för debatt och ökad kunskap om Europeiska unionen och unionens utveckling och framtid. 1994/95:KU36 Anslag till Europainformation m.m. Konstitutions- utskottets betänkande. 2003/04:110 Demokratipolitik. Regeringens skrivelse till . SOU 1996:59 Europapolitikens kunskapsgrund. En principdiskussion utifrån EU 96-kommitténs erfarenheter. Skrivelse från EU 96- kommittén. SOU 2000:1 En uthållig demokrati! Politik för folkstyrelse på 2000- talet. SOU 2002:96 Allmänhetens tillgång till EU-relaterad information. Utredningen om allmänhetens tillgång till EU-relaterad infor- mation. SOU 2004:23 Från verksförordning till myndighetsförordning. Utredning med uppgift att utarbeta förslag till en ny verksför- ordning. SOU 2004:30 Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Slutbetänkande av Utredningen för statens utvärdering av folkbildningen 2004. Allmänhetens kunskap och upp- fattning i frågor som rör EU:s framtid. Årsredovis- ning med verksamhetsberättelse 2003. Informationssatsningen Ny- fiken EU. PM från , . EU-upplysningen får ökade resurser. Pressmeddelande från Riksdag. F d vice statsminister Kommitté för debatt om Europeiska unionens utveckling och framtid års En parlamentarisk kommitté tillsätts med uppdrag att stimulera en bred, offentlig debatt om Europeiska unionen (EU), särskilt inför den kommande regeringskonferensen, bidra till att öka kunskaperna hos allmänheten om aktuella frågeställningar kring EU:s utveckling samt ge företrädare för olika åsiktsriktningar utrymme att argumentera för sina upp- fattningar, skapa kontaktytor mellan den svenska debatten om EU och motsvarande debatt i övriga europeiska länder, sammanställa analyser av de frågor som kan komma att behand- las vid regeringskonferensen. EU och framtidsfrågorna: Nice-förklaringen I den förklaring om unionens framtid som antogs vid i anges att en regeringskonferens skall sammankallas för att överväga fördragsändringar som kan befinnas nödvändiga i ljuset av den breda och djupa debatt om EU:s utveckling som enligt förklaringen skall inledas under inneva- rande år. Förklaringen slår fast att regeringskonferens beslutat om de institutionella förändringar som är nödvändiga för anslut- ning av de nu aktuella kandidatländerna och konstaterar att förbe- redelserna inför en kommande regeringskonferens inte skall hindra eller utgöra villkor för utvidgningsprocessen. Det framhålls också att kandidatländerna skall kunna vara aktiva i förberedelserna och medverka i konferensen som deltagare eller observatörer. En bred debatt med alla intresserade – nationella parlament, den politiska sfären, näringsliv, universitetsvärlden, representanter för det civila samhället osv. – skall uppmuntras. Det svenska och det belgiska ordförandeskapet ges i uppgift att, tillsammans med kommissionen och , föreslå lämpliga initiativ för processen. Förklaringen understryker också att behovet av att förbättra och övervaka unionens och dess institutioners demokratiska legitimitet och öppenhet liksom att föra dem närmare medborgarna skall beaktas. Som exempel på frågeställningar som skall behandlas anges: hur man kan upprätta och övervaka en mer exakt avgränsning av kompetensfördelningen mellan EU och medlemsländerna mot bakgrund av subsidiaritetsprincipen (närhetsprincipen), vilken ställning den stadga om grundläggande rättigheter skall ha som proklamerades i , i enlighet med Europeiska rådets beslut i , hur fördragen kan förenklas och göras tydligare och lättare att förstå, men utan att deras innebörd ändras, de nationella parlamentens roll i den europeiska strukturen. Det är angeläget att en bred debatt föregår nästa regeringskonfe- rens och att denna debatt inte begränsas till frågor som kan hante- ras genom fördragsändringar. Förberedelserna skall också inriktas på att få en bred genomlysning av hur unionen fungerar. Legitimi- teten i unionens arbete kan stärkas genom institutionella föränd- ringar. Dagordningen för reformer bör ha ett innehåll som försöker ge svar på medborgarnas frågor. Kommitténs huvuduppgifter är att bidra till bred och öppen debatt samt ökad kunskap om EU och framtidsfrågorna, länka den svenska debatten till den i övriga och vice versa, belysa och sammanställa aktuell debatt och aktuella frågeställ- ningar. Bred debatt och ökad kunskap Det är av stor betydelse att kommittén genom sitt arbetssätt blir en katalysator för en bred, öppen och förutsättningslös debatt om EU:s utveckling och att ett brett deltagande i denna debatt stimule- ras. Kommittén skall därför lägga tonvikt vid det första deluppdra- get. Detta gäller särskilt i den inledande fasen, så att sedan ett växelspel mellan den allmänna debatten och kommitténs analys- verksamhet kan uppstå. Det är viktigt att olika åsiktsriktningar kommer till uttryck. Kommittén kan använda seminarier, skrifter, forskarrapporter och utfrågningar för att samla och sprida kunskap. För att särskilt försöka få med nya och större grupper i diskussionen om EU:s utveckling bör kommittén också arbeta via Internet och med upp- sökande verksamhet samt samarbeta med enskilda organisationer, folkrörelser, folkbildningsorganisationer, bibliotek, nätverk etc. Kommittén skall vinnlägga sig om att informationsmaterial och den utåtriktade verksamheten över huvud taget blir så lättillgängliga och lättbegripliga som möjligt. Det är därför angeläget att verksamhet bedrivs i olika delar av landet och att ungdomsgrupper nås t.ex. genom samarbete med ungdomsorganisationer och skolor. Lärdomar av samarbete med skolor kan dras av verksamheten under det svenska ordförande- skapet i EU. Bibliotekens erfarenheter av liknande verksamhet kan också tas till vara. Samarbete med biblioteken kan prövas för att t.ex. underlätta deltagande för dem som inte har tillgång till Internet. En särskild webbplats på Internet skall inrättas. En sådan blir en viktig informationskälla för allmänheten och ett av flera forum där debatten i sig kan föras. För att vidga kontaktytorna kan webbplatsen länkas till de webbplatser som med samma syfte sannolikt kommer att inrättas i andra medlemsländer och av EU:s institutioner. Webbplatsen kan även länkas till webbplatsen . Kommittén skall sammanställa och hjälpa till att sprida kunskap om den debatt som förs via Internet. I detta arbete skall kommittén samverka med den demokrati- delegation som leder regeringens utvecklingsarbete Tid för demokrati. Det är också angeläget att kommittén i detta arbete drar nytta av de erfarenheter och slutsatser som redovi- sat i betänkandet SOU 2000:1. I kontakt med debatten i övriga Kommittén skall också särskilt vinnlägga sig om att främja svenskt deltagande i debatten om framtidsfrågorna i övriga . Den skall också verka för att debatten i andra länder och i EU:s institu- tioner når ut i den svenska debatten. Den bör använda sig av de möjligheter som bjuds då samtliga berörda länder beslutat sig för att försöka stimu- lera en nationell och gemensam debatt om EU:s utveckling inför en regeringskonferens. Webbplatsen kan användas för detta ändamål. Kommittén kan även inbjuda utländska experter och debattörer samt publicera utländska bidrag. Den kan även låta översätta och sprida egna rapporter eller annat material samt främja svensk medverkan i seminarier eller liknande i andra länder. För att ge bredd också i de alleuropeiska kontakterna bör vänortssamarbeten, vänskolor eller andra sådana nätverk inbjudas att medverka. Kommittén skall belysa och sammanställa de frågor som lyfts fram i både den svenska debatten om EU:s utveckling och i debatten i andra medlemsländer och i kandidatländerna. Kommittén bör i ett EU-perspektiv diskutera begrepp som konstitution, federation, subsidiaritet, legitimitet, medborgarinfly- tande, demokratisk kontroll, ansvarsutkrävande och öppenhet. Dessa frågor spelar redan en stor roll i svensk och europeisk debatt om EU. Det gäller även EU:s förhållande till omvärlden och sam- spelet mellan EU:s institutioner inbördes och mellan institutio- nerna och den nationella nivån. Frågor som hänger samman med valdeltagandet i Europa- parlamentsvalen bör diskuteras inför valet . I sammanhanget skall kommittén också diskutera avvägningen mellan olika samarbetsformer: traditionella överstatliga besluts- former och mellanstatligt samarbete. Även nyare samarbetsformer kan tas upp till behandling. Det kan gälla t.ex. "den öppna samord- ningsmetoden" som används framför allt inom sysselsättnings- och arbetsmarknadsområdena. Ett annat exempel på nyare samarbets- former är "närmare samarbete" där några medlemsländer går före inom ett verksamhetsområde. Kommittén skall också belysa om svenska mål med samarbetet på enskilda sakområden kan främjas i regeringskonferensen – t.ex. miljö, livsmedelssäkerhet, konsumentintressen och budgetproces- sen – och vad som kan göras för att samarbetet bättre skall mot- svara de förväntningar som finns bland medborgarna. Även refor- mer som inte kräver fördragsändringar kan behandlas. De fyra exemplen på frågor för regeringskonferensen som anges i Nice-förklaringen kan vara en utgångspunkt för kommitténs arbete eftersom de samtliga har bäring på de ovan nämnda bredare frågeställningarna. De rör också synen på förväntningar och ambi- tioner med EU-samarbetet och vad som inte bör bli föremål för detta samarbete. Kommittén skall inte arbeta med förberedelser för en eventuell folkomröstning om inträde i Ekonomiska och monetära unionen. I sammanställnings- och analysarbetet skall kommittén samverka med den expertgrupp för EU-frågor som regeringen har beslutat att inrätta och med Demokratidelegationen. Kommittén skall beakta rapporter från , och Rådet för utvärdering av val. Kommittén skall belysa de aktuella frågorna och de svenska intres- sen som finns. Den skall även sammanfatta den nationella debatten. Den har dock inte till uppgift att föreslå svenska ståndpunkter i regeringskonferensen. Det är regeringens ansvar att i samråd med lägga fast dessa. Detta hindrar inte att kommittén, när så är lämpligt, kan göra bedömningar som är av värde vid beredningen av svenska ståndpunkter. Med tanke på uppdragets trefaldiga natur är inte en redovisning av uppdraget i form av ett samlat betänkande ändamålsenlig. I stället skall kommittén löpande publicera rapporter om de olika ämnena och den aktuella debatten. Kommittén skall kunna knyta till sig referensgrupper. Uppdraget skall vara slutfört när regeringskonferens (SB 2001:01) Med stöd av regeringens bemyndigande den (dir. 2001:35) tillkallade vice statsministern en kommitté med uppdrag att stimulera en bred, offentlig debatt om Europeiska unionen (EU), särskilt inför den kommande regeringskonferensen, bidra till att öka kunskaperna hos allmänheten om aktuella frågeställningar kring EU:s utveckling, ge företrädare för olika åsiktsriktningar utrymme att argumen- tera för sina uppfattningar, skapa kontaktytor mellan den svenska debatten om EU och motsvarande debatt i övriga europeiska länder, samt sammanställa analyser av de frågor som kan komma att behand- las vid regeringskonferensen. EU 2004-kommitténs uppdrag skall enligt direktiven vara slutfört när regeringskonferens börjar. förklarade vid sitt möte i att en regeringskonferens om fördragsändringar i ljuset av debatten om EU:s utveckling skulle sammankallas . Vid sitt möte i Laeken den 14–bestämde dessutom att ett konvent skulle sammankallas för att ta fram ett underlag inför regeringskonferensen. Ett förslag till konstitutionellt fördrag för EU presenterades av konventet vid i den 19–. Konventets förslag sammanställdes av i en departementspromemoria (Ds 2003:36) och skickades därefter ut på remiss. beslutade vid mötet i att sammankalla en regeringskonferens. Konferensen inleds vid ett toppmöte i . skall fullborda sitt arbete i så god tid att den europeiska allmänheten kan få kännedom om resultatet före valen till . Det är viktigt att konventets förslag till konstitutionellt fördrag blir föremål för en omfattande allmän diskussion. Eftersom regeringskonferensen om fördragsändringar inleds är tiden kort för allmänheten att ta till sig och diskutera konventets förslag. Den offentliga debatten om EU:s framtidsfrågor behöver fort- satt stöd och stimulans för att hållas levande även under regerings- konferensen. Allmänhetens kunskaper om konventets förslag behöver fortsatt stärkas. Det uppdrag som har påbörjat bör därför fortsätta även under regeringskonferensen om fördragsändringar. har begärt att uppdraget skall förlängas till . Förlängd tid för uppdraget EU 2004-kommitténs uppdrag skall vara slutfört . (SB 2001:01) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir.2001:35) tillkallades en parlamentarisk kommitté. I uppdraget ingår bl.a. att stimulera en bred, offentlig debatt om Europeiska unionen (EU), bidra till att öka kunskaperna hos allmänheten om aktuella frågeställningar kring EU:s utveckling, ge företrädare för olika åsiktsriktningar utrymme att argumentera för sina uppfatt- ningar samt skapa kontaktytor mellan den svenska debatten om EU och motsvarande debatt i övriga europeiska länder. Enligt de tilläggsdirektiv till som regeringen beslutade skall uppdraget vara slutfört . Tiden för EU 2004-kommitténs uppdrag förlängs. Uppdraget skall i stället vara slutfört . om projektbidrag för debatt och ökad kunskap om Europeiska unionen och unionens utveckling och framtid; Regeringen föreskriver följande. 1 § Projektbidrag enligt denna förordning kan lämnas till ideella föreningar, stiftelser, kommuner, landsting, kommunalförbund, regionförbund och länsstyrelser samt till folkbildningsorganisatio- ner och liknande sammanslutningar. 2 § Bidrag kan endast lämnas till projekt som 1.bidrar till en bred och öppen debatt och ökad kunskap om EU och framtidsfrågorna, 2.har god spridningseffekt. Bidrag får inte lämnas för sökandens fasta kostnader för perso- nal, resor, administration och liknande. 3 § Bidrag lämnas inom ramen för tillgängliga medel. 4 § Vid bidragsgivningen beaktas om projektet särskilt riktar sig till ungdomar och studerande. Hänsyn skall tas särskilt till personer med bristande kunskaper i svenska och till andra som kan ha svårt att tillgodogöra sig infor- mation och att delta i debatt på andra vägar. 5 § För att bidrag skall kunna lämnas krävs att sökanden visar hur projektet kommer att finansieras och att sökanden står för av projektkostnaderna. 6 § Ett beslut om bidrag kan förenas med villkor. 7 § Ansökan om bidrag görs hos på den blankett som kommittén tillhandahåller. 8 § Kommittén prövar frågor om bidrag. Vid prövningen är kommittén beslutför när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. 9 § beslutar att lämna bidrag till ett projekt skall Delegationen med uppgift att följa och stödja demokratiutveck- lingen (Ju 2000:P) ges tillfälle att yttra sig i ärendet. 10 § Bidraget betalas ut i två delar. När bidraget beviljats betalas hälften av bidraget ut. Den återstående delen av bidraget betalas ut sedan delredovis- ning lämnats enligt vad som sägs om slutredovisning i 11 § andra och tredje stycket. Om det finns särskilda skäl kan kommittén betala ut hela bidra- get när bidraget beviljats. 11 § Den som har tagit emot bidrag skall lämna en slutredovisning till kommittén senast efter det att projektet har avslutats. Redovisningen lämnas på en särskild blankett som kommittén tillhandahåller. Redovisningen skall överskådligt visa hur det bevil- jade bidraget har utnyttjats och innehålla uppgifter om genomförda aktiviteter. Redovisningen skall vara bestyrkt av en auktoriserad eller god- känd revisor eller av organisationens revisor samt av den som är projektansvarig. 12 § Den som har tagit emot bidrag skall efter det att projektet har slutförts betala tillbaka den del av bidraget som inte har använts. 13 § Kommittén kan besluta att den som har tagit emot bidrag skall betala tillbaka bidraget helt eller delvis om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt har förorsakat att bidrag lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.bidraget inte har använts för angivet ändamål, 3.en vidtagen åtgärd i väsentliga avseenden avviker från de vill- kor som gäller för bidraget, 4.mottagaren inte inom föreskriven tid eller på föreskrivet sätt har lämnat redovisning enligt 10 § tredje stycket eller 11 § eller om redovisningen innehåller oriktiga uppgifter, eller 5.återbetalning inte har skett enligt 12 §. Återbetalning får beslutas endast om felet eller avvikelsen har mer än ringa betydelse och om mindre än har gått från det att slut-redovisningen av projektet kom in till kommittén. 14 § Kommitténs beslut enligt denna förordning får inte överklagas. Denna förordning träder i kraft . Per Virdesten (Statsrådsberedningen) med instruktion för Expertgruppen för EU-frågor; Regeringen föreskriver följande. 1 § Expertgruppen för EU-frågor skall bedriva och främja forsk- ning, utvärdering, analys och studier i Europapolitiska frågor. Verksamheten skall inriktas på att självständigt och objektivt för- djupa och bredda underlaget för sådana ställningstaganden som har betydelse för utvecklingen av Europeiska unionen (EU) och för EU-politik, främst inom områdena ekonomi och handel, statsvetenskap och juridik. 2 § Expertgruppen skall särskilt 1.initiera och behandla förslag till utvärderings- och forsknings- projekt, 2.göra eller låta göra utredningar och utvärderingar, 3.följa utvecklingen och hålla kontakt med forskare inom och utom landet, 4.publicera och sprida rapporter om verksamheten. 3 § Expertgruppen leds av en styrelse som består av högst 13 personer. En av ledamöterna är ordförande och en är vice ordfö- rande. 4 § Expertgruppen har ett kansli som leds av en chef. 5 § Expertgruppen får inrätta beredande och rådgivande organ. 6 § I en arbetsordning eller i särskilda beslut skall expertgruppen meddela de närmare bestämmelser som behövs om myndighetens organisation och formerna för myndighetens verksamhet. 7 § Följande bestämmelser i verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på expertgruppen: 26 § om vem som får begära in upplysningar och yttranden, 29 § om inhämtande av uppgifter, 31 § om myndighetens beslut, och 35 § om överklagande. 8 § Styrelsen har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i 6–9 §§ verksförordningen (1995:1322). 9 § Ärendena avgörs av styrelsen. Den är beslutför när ordföran- den och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande. 10 § Ärenden som inte behöver avgöras av styrelsen får avgöras av ordföranden ensam eller av chefen för kansliet. Hur detta skall ske anges i arbetsordningen eller i särskilda beslut. 11 § Ärendena avgörs efter föredragning. I arbetsordningen eller i särskilda beslut får det dock medges att ärenden som avgörs enligt 10 § inte behöver föredras.