sou · GSB33d10 · 2005-01-01 00:00:00 — Det tycks inte heller spela så stor roll vilken av dessa två stödformer som per- Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier sonen har, men det är viktigt att någon av dem finns och att deltagandet fungerar . f)En del tyder på att olika grupper av missbrukare kan attraheras till olika stödformer. De med mer depressiva problem tycks föredra professionell eftervård, medan de med utagerande pro- blem hellre verkar delta i självhjälpsgrupper. Om LVM-vården aktivt initierar deltagande i båda, så kan personen själv känna var han/hon hör hemma. g)De utagerande personerna är inte omöjliga att motivera. Moti- vation är inte en personlighetsegenskap. Unga socialt instabila avviker mer, men huvuddelen av dem kan ta emot behandling om LVM-hemmet och eftervården är uthålliga. Den parallella Jämtlandsstudien visar också att de som avviker och återfaller under LVM-tiden inte är mindre benägna att gå in i fortsatt frivillig vård än de som inte avviker och återfaller. h)Metadonunderhållsbehandling till heroinister har – då den kombineras med psykosociala insatser – visat positiva effekter för överlevnad, hälsa och social anpassning. Det finns därför starka skäl att erbjuda metadonunderhållsbehandling till heroi- nister, särskilt den svårt beroende grupp som blir föremål för LVM-vård. Om den LVM-vårdade heroinisten själv önskar inleda metadonprogram så kan man se detta som ett uttryck för dennes val, även om denne står under tvångsvård. Om metado- nassisterad rehabilitering accepteras som adekvat eftervård så kan detta dessutom sägas ske enligt LVM-lagens intentioner. Utfall, effekt och frågan om generaliserbara slutsatser Denna studie har primärt handlat om utfall av LVM-vård – inte om effekt. Utfall handlar om vad som faktiskt händer efter vården. Effekt handlar om vad skillnaden är jämfört med vad som skulle ha hänt om LVM-vården inte genomförts. Utfall beskriver förlopp, medan effekt förklarar orsaker. Till en del har jag utifrån resultaten i multivariata s.k. prediktionsstudier försökt att resonera om olika samband mellan utfallet, patientkaraktäristika samt vårdens utform- ning. Men resonemangen har inte handlat om tvångsvårdens vara eller inte vara. Parallellt med denna studie har jag också rapporterat en kon- trollerad studie från (Gerdner 2004), som just försöker undersöka effekt av LVM-vård. Det kan därför finnas anledning att Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier diskutera hur dessa kan tolkas tillsammans. Vi har då en paradox att fundera på. Denna studie visar att utfallet av LVM-vård förefaller ha förbättrats under en följd av år och att mer strukturerade insat- ser förbättrar utfallet. Jämtlandsstudien visar att vi inte finner någon skillnad i utfall mellan dem som fått LVM-vård och dem som haft ungefär samma problembild, men som inte fått LVM-vård. Hur kan vi förstå dessa fynd tillsammans? Det första uttalandet baseras på ett 30-tal studier, medan det andra uttalandet baseras på en studie. Just denna studie gällde LVM-vård som genomfördes med en hög omhändertagandenivå, men utan strukturerade behand- lingsinslag, innan psykologutredningar började genomföras och ligga till grund för vården, och då eftervårdsinsatser i allmänhet saknades eller var mycket kortvariga. Förbättringen i Jämtlandsstudien låg numerärt på en hög nivå men denna andel är troligen inte jämförbar med övriga utfallsstudier på grund av mycket precisa mått. Fynden i dessa två studier kan därmed mycket väl vara konsistenta. Men slutsatserna i dessa studier gäller endast de populationer som här har studerats. Vi bör fortfarande vara försiktiga och undvika alltför generaliserande slutsatser om tvångsvård i allmänhet både utifrån den enda kontrollstudien och när det gäller de över 30 utfallsstudi- erna. Då vårdens innehåll förändras så kan också utfallen ändras. bör vi hålla i minnet att förbättringen av LVM-vårdens utfall också kan ha att göra med faktorer som finns utanför LVM- vården. Exempelvis tillämpas strukturerade bedömningsformulär (, DOK, ASI) i mycket högre grad nu inom och andra delar av vårdapparaten (1998). Socialsekreterare har troligen bättre kunskaper om missbruk . Självhjälpsrörelsen är utbyggd i större delar av landet än vad som var fallet tidigare. Allt detta talar för att successiv förbätt- ring kan ha skett även utanför LVM-vården. Kontrollerade studier är enda sättet att undersöka tvångsvårdens unika bidrag till miss- brukarvården i samhället på gott och på ont. Det behövs därför fler och gärna större kontrollstudier från andra delar av landet och där vården och eftervården har annan utformning. Detta är rimligen bråttom. Det är svårt att etiskt försvara tvångsvård som inte påvisar positiva effekter för en stor del av de omhändertagna. Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier Så länge tvångsvården finns har vi all anledning att försöka utforma den på sätt som ger största förutsättningar för positiva utfall. Kraven på att LVM-vården ges ett tydligare innehåll, genom struktur både i utredningsarbetet och i motivations- och behandlings- arbetet får stöd i studien. Det betyder inte att studien ger prioritet åt en viss behandlingsmodell, men ostrukturerade insatser, utan fokus på missbruk, hälsa och social integrering, bör rimligen inte i läng- den accepteras. Dessutom får vi inte glömma att LVM-vården aldrig blir bättre än den eftervård som följer därpå – all vårdeffekt rinner, som Lind- ström (1986) påpekade, ut i sanden om ingen fortsättning följer. När eftervård saknas kan man knappast förvänta sig någon större effekt. Av dessa skäl bör olika åtgärder övervägas som kan säker- ställa att eftervården verkligen kommer till stånd. Det handlar bland annat om hur resurser tillförsäkras, men också vilka kontroll- åtgärder som kan stödja genomförandet. Man kan överväga någon typ av övervakning efter en (möjligen kortare och mer strukture- rad) LVM-vård i förening med ett starkare åtagande från samhällets sida för att ge dessa människor förutsättningar för social integra- tion. Internationella studier pekar på att fortsatt övervakning efter institutionsvården kan bidra till att upprätthålla positiva effekter. Man kan också överväga rapportskyldighet från socialnämndens sida till SiS eller under en sådan övervakningstid. När missbruket lett till utslagning och uppgivenhet kan den enskil- de inte resa sig av egen kraft. Om samhället då sviker sitt ansvar att erbjuda social integration efter LVM-vård, med boende, sysselsätt- ning m.m. dömer vi dem till fortsatt hopplöshet, med hög överdöd- lighet som följd. Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier Studien har dels summerat och diskuterat fynden i hittillsvarande utfallsstudier, dels företagit en syntetiserande kvantitativ analys av dessa fynd. Denna analys har dels handlat om utfallens utveckling (i avsnitt 5) och om programfaktorers inverkan på denna utveckling (i avsnitt 7). Analyserna har lett fram till slutsatserna (a) och (d) i uppräkningen ovan. Genomgången av tidigare gjorda utfallsstudier visade betydande skillnader i metodologisk kvalitet, vilket föranlett användning av ett flertal olika metoder för att säkerställa den syntetiserande analy- sens hållbarhet: 1.När det gäller randomiserade kontrollstudier finns stan- dardskalor för att bedöma kvalitet, men detta finns inte för observationsstudier (m.fl. 1998). Här har därför ett summativt kvalitetsindex upprättats, anpassat för denna typ av utfallsstudier. 2.Vissa olikheter har föranlett justeringar av utfallsskalorna för att förbättra jämförbarheten. Det gäller dels hanter- ingen av bortfall, dels beräkningen av andelen döda efter utskrivning. 3.I ett fall bedömdes att studien på grund av selektionsmeka- nismer ej kunde användas tillsammans med övriga i den syntetiserande analysen. 4.Utfallets relation till studiernas kvalitet undersöktes både i förhållande till kvalitetsindexet, och dessutom även till oli- ka specifika kvalitetsindikatorer i detta index. Även om indexet i dess helhet inte var relaterat till utfallet, visade sig vissa indikatorer vara det, och de var därmed potentiella hot mot studiens validitet. 5.Det fanns också viktiga skillnader i urvalsgruppernas sam- mansättning. Betydelsen av dessa samplingfaktorer under- söktes på likartat sätt. 6.Heterogeniteten såväl i metodologi som i urval föranledde kontroll av slutsatserna både när det gäller utfallens utveckling , och programfaktorernas inverkan. Kon- trollen gjordes genom att göra om analyserna på ett mer homogent urval av studier. 7.När det gäller den metodologiska faktorn urvalsstorlek har dessutom vägning av utfallen i förhållande till urvalsstorlek använts. Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier 8.Slutligen har problematiska metodologiska och urvalsskill- nader inkluderats i multivariat analys för att säkerställa att analysens resultat om programfaktorernas inverkan inte ska vara hänförliga till dessa faktorer. Studiens resultat står sig efter dessa kontroller. En kvarvarande svaghet i studien är att de tillgängliga utfallsstudierna är begränsade i antal. Fler behövs för att få säkrare slutsatser. En annan svaghet är att utfallsstudierna saknar relevanta kontrollgrup- per, vilket innebär att effekter inte kan beräknas som kontrollerar för störande externa och oförutsedda faktorers inverkan. Denna studie har innehållit uppföljningar från en mängd institutio- ner. Men dels finns det fortfarande LVM-institutioner som aldrig omfattats av uppföljning, dels behövs fortlöpande uppföljningar även på de institutioner som tidigare haft sådana. Viktiga faktorer för den fortsatta programutvecklingen är: 1.att alla LVM-institutioner kontinuerligt följs upp. Det är orim- ligt att avgörandet om huruvida uppföljning skall ske eller ej skall ligga på institutionscheferna. 2.att denna uppföljning har forskningskaraktär så att ny kun- skap erhålls. SiS bör gärna fortsätta uppmuntra anställda på LVM-institutionerna att delta i forskningsarbete runt sin praktik. Men då är det viktigt att det finns en god samord- ning genom FoU så att data tas tillvara och analyseras på bästa sätt. Det är problematiskt att, som SiS gör, låta insti- tutionerna själva hantera utfallsstudierna. Fördelen är att personkännedom om klienterna och deras socialsekreterare kan underlätta datainsamling, men det är svårt att vidmakt- hålla metodologisk stringens och jämförbarhet mellan olika studier då man lokalt väljer att hantera mått och uppgifter från olika datakällor på olika sätt. Genom att inte samla in uppföljningsdata centralt i datamedium förloras också möj- ligheter till djupare sekundäranalyser på större material. 3.att utfallsstudiernas kvalitet höjs. En möjlighet är då att använ- da sig av punkterna i kvalitetsindexet i denna studie som en checklista. Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier 4.att studier framledes i möjligaste mån planeras så att de inne- håller kontrollgruppsdesign. Det gäller både studier med lik- värdig kontrollgrupp som inte fått LVM-vård, men också studier där likvärdiga grupper fått LVM-vård med olika utformning. 5.att etablera ett nära samband mellan LVM-institutioner och forskningsinstitutioner. Avståndet mellan forskning och pro- gramutveckling behöver minska. Framstegen för medicinsk vård har bland annat berott på att det funnits en närhet mellan forskning och behandlingspraktik genom de medi- cinska fakulteternas koppling till universitetssjukhus. Miss- brukarvården – såväl den frivilliga som den tvångsmässiga – skulle behöva närmare koppling till beteendevetenskaplig och medicinsk forskning. Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier , (2003). Metaanalys – Metoder, tillämpningar och kontroverser. Arnhof, (1983). Narkotikamissbrukare intagna enligt LVM – en uppföljning. , , Cattis(1988). Tvångsvård av narkomaner – till vilket pris? , , (1987). Behandlingshemmet – En studie av157 gäster inskrivna . Forsknings- och Utvecklingsbyrån, Rapport nr 78. , , (1990). En studie av 121 inskrivna åren 1984–1986. : Forsknings- och Utvecklingsbyrån, FoU rapport 134. , (1994a). Institutionsvård av missbrukare. En studie av Älvgårdens behandlingshem. , (1994b). Överdödlighet och upprepade LVM- domar bland tvångsvårdade missbrukare. Socialmedicinsk tid- skrift, 10: 474–479. , , (1998). Metoder i socialt arbete. Socialvetenskaplig 5 (4): 291–314. Bjurner, (1992). Kvinnliga narkomaner i tvångsvård. Bloom, ; , . & , Lial (1988). An overview of psychiatric treatment approaches to three offender groups. Hospital and Community Psychiatry 39 (2): 151–158. , ; , , (1984). En uppföljningsundersökning om 26 personer som beretts vård med stöd av Lagen om Vård av Missbrukare i vissa fall – LVM. & , (1983). Legal coercion and retention in drug abuse treatment. Hospital and Community Psychiatry, 34: 1145–1149. De , (1988). Legal pressure in therapeutic communi- ties. I: . Leukefeld & . (eds.). Compulsory Treatment of Drug Abuse: Research and Clinical Practice. Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier graph series, 86: 160–177. US Government Printing Office. De , (1991). Retention in drug-free therapeutic com- munities. I: ; ; CR . (eds.). Improving Drug Abuse Treatment. , (Research Mono- graph 106). De , (1994). The therapeutic community: toward a general theory and model. I: . , (eds.). Therapeutic Community: advances in research and application. Rockville MD, (Monograph 114). , , (1998). Situationen 6–18 månader efter avslutad LVM-vård. En uppföljning av de 28 personer som dömts till vård enligt LVM –96 i . Utvärde- ringsrapport nr 4/98. : stad, Individ och famil- jenämnden. , (1989). Om modeväxlingar i synen på alkoholismen: Last – sjukdom – beteenderubbning – samhällssymptom? Alko- hol & Narkotika 82: 3–10. , D (1987). Alcoholics anonymous: Affiliation proc- esses and effectiveness as treatment. Alcoholism: Clinical and 11(5): 416–423, , (2002). Uppföljning vid Hornö LVM-hem. (Allmän 2002:03). Fernstedt, (1992a). Håkanstorpsstudien del 1 – Klienter: 108 tvångsvårdade narkomaner. : socialtjänsts FoU-byrå. Fernstedt, (1992b). Håkanstorpssudien del 3, Klienter – 102 kli- enter 6 månader efter tvångsvård. : socialtjänsts FoU-byrå. , Kelso, (1987). Coercion into alcohol- ism treatment: meanings for the disease concept of alcoholism. 17: 301–319. Franér, , (1987). LVM 1986 – Tvångsvård administrerar av . Franér, , (1990). Frösö Behandlingshem – ett behandlingshem för klienter med behov av särskild tillsyn. Rap- port nr 142. Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier , (1989). LVM-vård av narkomaner. Kartläggning av narkomaner inskrivna på Serafens LVM-hem 1986–1988. : Toxikomanikliniken, samt FoU- byrån, . , (1997). Drug-related deaths in during the period 1985–1994. Causes and of death in relation to type of drug abuse, HIV-infection and methadone treatment. : medicine, and , . , ; , , (1998). Changes in mortality, arrests, and hospitalizations in nonvol- untarily treated heroin addicts in relation to methadone treat- ment. Substance Use & Misuse 33(14): 2803–2817. Gerdner, (1986). Uppföljning av Runnagårdens 5-veckors-pro- gram. patienter efter utskrivning. Gerdner, (1998a). Compulsory treatment for alcohol use disor- ders – Clinical and methodological studies of treatment outcome. Gerdner, (1998b). LVM-vårdens kvalitet enligt bedömning. Rapport 1/98. : Statens institutionssty- relse. Gerdner, (2000). Utfall och kvalitet inom . Upp- följning av Lunden och Älvgården. SiS följer upp och utvecklar 3/00. Gerdner, (2004). LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt – en kontrollerad registerstudie i . I: Forskningsrappor- ter. Bilagedel till betänkande (SOU 2004:3). Gerdner, , (1997). Mortality of treated alco- holics after eight years in relation to short-term outcome. Alco- hol & Alcoholism, 32: 573–579. Gerdner, ; , , (1988). Behandling som hjälp till självhjälp. Minnesota-modellen tilläm- pad på ett svensk LVM-hem, Runnagården – bakgrundsfaktorer och resultat. Rapport nr 47. : Läns landsting och . Gerdner, ; , ; Söderfeldt, , (1996). Prediction of outcome in coerced and voluntarily Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier 5:106– 112. Gerdner, ; Furuholm, , (1997). Abscondance and duration of treatment of compulsorily com- mitted alcoholics on a locked ward: effects of changes in the treatment programme and the law. , 6: 310–316. Gerdner, , (2000). Factors affecting motivation to treatment in severely dependent alcoholics. Jour- nal of Studies on Alcohol, 61 (4): 548–560. Gerdner, , , , (2001). Personality factors and drug of choice in female addicts with psychiatric comorbidity. Substance Use & Misuse 37(1): 1–18. Gerdner, , (1996). tency between patient and collateral: validity in outcome studies of coercive alcoholism treatment. , 5 (1): 12–18. Gerdner, ; Söderfeldt, , (1998). Social workers and significant others as collaterals of non-responding alcoholics in follow-up studies using mail questionnaires and telephone interviews. 7: 34–41. , (1991). LVM i praktiken, En uppföljning av tvångs- åtgärder vid missbruk, . i Mal- möhus län., Sociala enheten. , (1994a). Anmäld enligt LVM. Missbrukare som vårdats enligt LVM. Sociala enheten, Läns- styrelsen i . , (1994b). Anmäld enligt LVM. Missbrukare som vårdats enligt SoL. Sociala enheten, Läns- styrelsen i . Glass, (1976). Primary, secondary and meta-Analysis of Research. Educational Researcher 5: 3–8. Glass, (1994). Review of and (Eds.) The handbook of research synthesis. Glass, (2000). Meta-Analysis at 25. , , (1996). Kartläggning av särskilda utrednings-/diagnosresurser vid Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier : kologi, . Grufman, (1987). Uppföljande undersökning av personer som vårdats med stöd av lagen (1981:1243) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). : i , Sociala enheten. , (2004). Komparativ analys av internationell lag- stiftning om tvångsvård av substansmissbrukare. I: Forskningsrap- porter. Bilagedel till betäkande (SOU 2004:3). , , (2003). Psykisk och somatisk belast- ning hos tvångsvårdade kvinnor. LVM- och LVU-vårdade kvin- nor vid Lunden. SiS följer upp och utvecklar 1/03. , (1979). Mål och verklighet i ett terapeutiskt samhälle. En process- och effektstudie av en missbrukare. , samt , . , (2000). Tvång och tillit. LVM-vård som kulturell ingenjörskonst – exemplet Hornö. Forskningsrapport nr 1/2000. , (1996). Frösö behandlingshem, historik. Öster- sund: Jamtli, . , , (1999). efter utskrivning – vad hände sen? En uppföljning av 31 LVM-klienter och deras situ- ation efter utskrivning. SiS följer upp och utvecklar 5/99. Liebowitz, MR; , MH & Turkut, ID (1986). Treatment of personality disorders. I: AJ & RE (eds.). Psy- chiatry update: 5. , American Psychiatric Press. , (1986). Val av behandling för alkoholism. , Univer- sitet. (Akademisk avhandling). ; Gerdner, , (2002). Childhood abuse and neglect in severely dependent female addicts: Homogeneity and reliability of a Swedish version of the Childhood Trauma Questionnaire. 11(3): 219–227. , ; Stickå, , (2003). Perso- nal och patienters upplevelser av behandlingsklimatet på Kvinno- Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier institutionen låsta avdelningar. : Insti- tutionen för Socialt Arbete, (C-uppsats). , , (2002). Behandlingsplanering utifrån ASI och MAPS. En kvalitativ studie på Rällsögården. Allmän SiS- rapport 2002:6. (1994:3). Missbrukarvården i Malmö- hus län. : , Sociala enheten. (1995:31). Missbruk – Tvångsvård. Tillämpning av LVM . : , Sociala enheten, Rapport 1995:31. (1996:4). Anmäld enligt LVM – en uppföljning. : , Sociala enheten, rapport 1996:4. i (1998). En grupp tunga missbrukare i kommun – Signaler, behov och insatser. i (1986). Efterundersökning av personer som 1984 tvångsomhändertagits enl. LVM. : Allmänna enheten, sociala funktionen. Maddux, (1988). Clinical experience with civil commit- ment. I: (eds.). Compulsory Treat- ment of Drug Abuse: Research and Clinical Practice. : (). Research monograph series, 86: 35–56. Marlatt, G. , . (1985). , Rollnick, (2002). Motivational Inter- viewing – Preparing people for change. & : (Andra upplagan). Moos, ; , , . (1990). Alcoholism Treatment – Context, Process and Outcome. , (1998). Utvärdering av huvudmannaskapsbytet från statligt till landstings-kommunalt för tvångsvård av vuxna miss- brukare – Exemplet Rällsögården. : , Programmet för samordnade hälso- och välfärdssystem, . (Magisteruppsats). , ; Gerdner, , (1998). Rällsö- gården – verksamhet vid ett behandlingshem för vuxna missbrukare. SiS följer upp och utvecklar 1/98. : Sta- tens institutionsstyrelse. Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier , , (1994). LVM-vård av narkomaner. Rapport från Avgiftningsenheten i : Patienterna, arbetsme- toderna och resultaten. Meddelande från , , 1994:3. , , (1998). Manualbaserat arbete med dubbel trubbel – Pittsburghmodellen omsatt till svenska förhållanden. I: Gerdner A & , Ö (red.). Dubbel trubbel – Nya rön och erfarenheter i diagnos och behandling av beroende och psykisk störning, sid. 128–133. : & Runnagården. , , (1997). Uppföljning av LVM- hemmet Lundens gravida missbrukare. : Lundens LVM- hem, stencil. , (1999). Beroende av droger – utsatt för övergrepp? Intervju- och enkätundersökning av drogberoende män på . SiS följer upp och utvecklar 6/99. : Sta- tens institutionsstyrelse. Ollus, , (2002:6). Arbetsmiljö och vårdkul- tur, del 6: Frösö Behandlingshem. Ollus, , (2002:7). Arbetsmiljö och vårdkul- tur, del 7: Hessleby Behandlingshem. , (1997). LVM-vård 1982 –1995. : , Rapport 1997:3 , , (1985). Demographic variables as predictors of alcoholism treatment outcome. Jour- nal of Studies on Alcohol 46 (5): 425–432. , Tom (1994). Tvång mot psykiskt sjuka inom missbru- karvården. Socialmedicinsk tidskrift 71(10):471–473. , (1989). med LVM – En uppföljning i fyra kommuner. , rapport nr 12. Rapport i Socialt arbete nr 46. : , univer- sitet. , (2003). Uppföljning vid Behandlingshemmet . Porter, ; , Awni E & Curran, (1986). The law and the treatment of drug and alcohol-dependent persons – a comparative study of existing legislation. Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier , (1983). Riksdagsrevisorerna (2002/03:RR9). Med tvång och god vilja – vad gör ? , (1984). Frihet eller drogfrihet – en studie av LVM- tvång och narkomaner. : Läns Landsting och Runnagården. Rumm, (1989). Kvinnor, missbruk och behandling – behandling för kvinnor på Stornäset. Rapport från ett projekt på Stornäset 1988– 1989. Sallmén, (1999). Compulsory treatment of alcoholics. Psychi- atric comorbidity, psychological characteristics, coercive experiences and outcome. Departments of Clinical Alcohol research and Psychology. Sallmén, (2003). Institutionsbaserad LVM-forskning – av forskning, utveckling och utvärdering vid Karlsvik. : (Kommande publikation) Sallmén, , (1996). Eighteen-months follow- up of alcoholics in a coerced care setting. Alcoholism: Clinical and 20 (2): 77 (Abstract). SBU (2001). Behandling av alkohol- och narkotikaproblem – En evi- densbaserad kunskapssammanställning. Volym 1 och 2. (1996). Estimating the prevalence of adolescent gambling disorder: A quantitative synthesis and guide toward standard gambling nomenclature. 12(2): 193–214. Skårner, , (2003). Det är dom här jag har och inte har. Om LVM-vårdade narkotikamissbrukares soci- ala nätverk. Forskningsrapport nr 1, 2003. (1998:3). följer upp och utvärderar. (2002:8). Missbrukare och övriga vuxna – insatser . : , officiella statistik. (2003:6). Missbrukare och övriga vuxna – insatser . : , officiella statistik. Missbrukarna, , Tvånget. Slutbetänk- ande av Socialberedningen. Tvångsvård i – ansvar och innehåll. Betänkande av IUM utredningen om tvångsinstitutioner inom . Utfall av LVM-vård – översikt och syntes av hittillsvarande studier (1998).