sou · GSB368d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Folkhälsoinstitutet90 har på regeringens uppdrag kartlagt kommunernas hälsofrämjande och förebyggande verksamheter för äldre och funnit att många kom- muner har övergripande handlingsplaner för folkhälsoarbete men målgruppen äldre saknas ofta, likaså långsiktigt och politiskt an- tagna handlingsplaner med målsättningar för verksamheten. Mot bakgrund av att allt fler äldre personer får sina behov av vård och omsorg i sitt ordinära boende anser utredningen om Äldrepolitik för framtiden91 att möjligheterna till ett aktivt åldrande behöver analyseras och befrämjas. Bland flera förslag i syfte att befrämja hälsan och livsvillkoren för äldre är Förslag nr. 69 med följande lydelse: Kommuner och landsting bör ta till vara möjligheterna att förebygga vård- och omsorgsbehov hos äldre människor genom ett förebyggande 90 Regeringens skrivelse 2002/03:30. Uppföljning av den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. 91 SOU 2003:91 Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning Vård och omsorg - faktabakgrund förhållningssätt och arbete. Sådana insatser har stor betydelse för indi- videns fysiska och psykiska hälsa, välbefinnande, möjlighet att klara sig själv samt för behov av vård och omsorg. Ett aktivt och tryggt åldrande I samband med Ädelreformen (prop. 1990/91:14) betonade riks- dagen primärvårdens ansvar för förebyggande insatser för äldre. beslut om prioriteringsgrupper (prop. 1996/97:60) i klinisk verksamhet i vården prioriterar såväl åtgärder för att före- bygga ohälsa som rehabilitering lika högt. Betydelsen av hälso- främjande och sjukdomsförebyggande insatser framhålls också i den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:13). Målen för den nationella äldrepolitiken är att äldre skall: kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende ha tillgång till god vård och omsorg. 2002/03:1) har preciserat målen ytterligare: Samhällets planering vad gäller t.ex. utformning av bostads- områden, butiker gator och kollektivtrafik skall göras på ett sådant sätt att äldres behov av tillgänglighet tillgodoses. Brottsligheten skall bekämpas så att äldre personer kan känna sig trygga både hemma och ute på gator och torg. konstaterar bl.a. att äldre människors hälsa har mycket stor betydelse för behoven av vård och omsorg. anser därför att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser mer påtagligt än bör integreras i äldrepolitiken och dess praktiska tillämpningar nationellt, regionalt och lokalt. Hälso- och sjukvårdshuvudmännens ansvar I hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) finns ett tydligt ansvar för huvudmännen att arbeta med att främja hälsa och förebygga ohälsa, bl.a. genom att ge upplysningar om metoder för att förebygga Vård och omsorg - faktabakgrund sjukdom eller skada (2b§). I socialtjänstlagen (2001:453) anges det att socialnämnden skall göra sig väl förtrogen med levnads- förhållandena i kommunen för äldre människor samt i sin upp- sökande verksamhet upplysa om verksamhet på detta område. Kommunen skall planera sina insatser för äldre. I planeringen skall kommunen samverka med och andra samhällsorgan och organisationer (5 kap. 6 §). Till socialnämndens uppgifter hör också att genom uppsökande verksamhet och på annat sätt främja förutsättningarna för goda levnadsförhållanden (3 kap. 1 § SoL). Trots att det finns ett lagligt stöd för före- byggande insatser har sådana i praktiken sällan systematiskt be- drivits i landstingens primärvård eller i kommunernas vård och om- sorg om äldre och funktionshindrade personer. Av kommunernas kostnader för äldreomsorgen, som uppgick till , beräknades endast 1,2 miljarder ha använts till förebyggande verksamheter för äldre.92 använde kom- munerna till vård och omsorg om äldre och funktionshindrade, varav 76 miljarder avsåg äldreomsorg. Av dessa kostnader använde kommunerna till öppen verksamhet för äldre. Begreppet öppen verksamhet har i statistiken för ersatt begreppet förebyggande verksamhet.93 Många av de försök som har gjorts för att erbjuda äldre hälso- kontroller och förebyggande hembesök har bedrivits som projekt och runnit ut i sanden när projekttiden har gått ut.94 95 Under 1990- talet har insatserna till äldre koncentrerats till personer med mycket stora behov av vård och omsorg. Förebyggande insatser ges olika benämningar beroende på när dessa sätts in. Man brukar tala om primär prevention när insatser för att förhindra sjukdom sätts in för individer som ännu inte in- sjuknat. Förebyggande hembesök av personer med såväl medicinsk som social kompetens är ett sätt att upptäcka riskfaktorer. Ett annat sätt är att är att landstingens primärvård erbjuder hälso- kontroller riktade till vissa grupper inom befolkningen. Till primär prevention räknas livsstilsförändringar för att förebygga t.ex. hjärt- 94Socialstyrelsen, 2002. 2003/03:30, Uppföljning av den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. SOU 2004:68 Vård och omsorg - faktabakgrund Det kan handla om kostomläggning, vikt- minskning och ökad fysisk aktivitet. Sekundär prevention handlar om tidig upptäckt av ohälsa. För per- soner som väntar på en planerad operation, t.ex. en höftrekons- truktion, är fysisk träning viktig för att motverka negativa effekter av inaktivitet och för att påskynda rehabiliteringen efter opera- tionen. Sådan sekundär prevention förekommer alltför sällan. Hjärt- och kärlsjukdomar är de vanligaste sjukdomarna hos äldre. Risken att drabbas av hjärtproblem är sex gånger större för den som är inaktiv än för den som är mycket aktiv. Vid många hjärtmottagningar uppmuntras yngre personer att delta i tidig träning och rehabilitering. Men när det gäller äldre patienter som legat på sjukhus för hjärtbesvär har synen på träning varit omdiskuterad. Forskning har dock visat att äldre personer kan uppnå samma relativa förbättring av konditionen som yngre genom träning. Vinsterna är många och effekten håller i sig framåt. Personer med hjärtbesvär som tränar lever , får en högre livskvalitet och orkar mer i det dagliga livet. Tertiär prevention syftar till förebygga försämring eller återfall när en sjukdom redan föreligger. I takt med en ökande andel äldre per- soner i samhället kommer också allt fler av dem att överleva sina sjukdomar och har fortsatta möjligheter till ett självständigt liv. Möjligheterna att genom olika sociala- och medicinska-, inklusive rehabiliterande insatser reducera konsekvenserna av sjukdom är mycket stora speciellt för de allra äldsta. En god hälsa för hela befolkningen har beslutat om Mål för folkhälsan (prop.2002/03:35). Ett övergripande nationellt folkhälsomål föreslås för att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa för hela befolkningen. Som grund för uppföljning och utvärdering har regeringen satt upp elva målområden. Bland dessa ingår bl.a. en mer hälsofrämjande Vård och omsorg - faktabakgrund sjukvård och ökad fysisk aktivitet. Områdena ger ett klart uttryck för ett hälsofrämjande perspektiv även på de behov och villkor som finns hos äldre och funktionshindrade. konstaterar att det är i de vardagliga mötena som hälso- och sjukvården har sin största folkhälsopotential. Hälso- och sjukvården skall i sitt patientarbete bidra till mindre sjukdom, mindre handikapp och mindre smärta, men också underlätta för den kroniskt sjuke att leva ett bra liv med sin sjukdom och förhindra ytterligare sjukdomar. Även den palliativa vården är en viktig hälsofrämjande verksamhet som värnar om livskvalitet också i de svåraste stunderna för såväl individen som dennes närstående. Hälso- och sjukvården har, enligt hälso- och sjukvårdslagen utöver ett generellt ansvar för en god hälsa för hela befolkningen, även ett ansvar att upplysa om metoder att förebygga sjukdom och skada. 2002/03:35) betonar att detta skall ske genom att utveckla strategier som ger stöd till individer eller grupper med ökad sårbarhet, samt genom att på befolkningsnivå stödja en jämlik hälsoutveckling. För ett framgångsrikt folkhälsoarbete är ett utvecklat samarbete mellan landsting, kommuner och andra aktörer, såsom frivilligorganisationer, av största vikt. Sådant arbete ställer också krav på ett förstärkt stöd till hälso- och sjukvårds- personalen i fråga om utbildning och kompetensutveckling. Perso- nalen måste ha ett hälsofrämjande förhållningssätt som innebär att ta tillvara och stödja individernas egen kraft och kunskap och stödja deras förmåga att själva hantera sina hälsoproblem. Till hälsofrämjande insatser hör verksamheter som främjar fysisk aktivitet, bra matvanor, social gemenskap och meningsfull syssel- sättning som även inkluderar kulturella aktiviteter. Det behövs träffpunkter/dagcentraler för att stimulera till aktiviteter av olika slag, men också för att bryta social isolering. Verksamheter av detta slag skapar förutsättningar för äldre att bibehålla oberoende och livskvalitet och att kunna leva på egna villkor. Utformningen av bostaden och en god miljö utomhus med tillgång till lokaltrafik och service m.m. är också viktiga förutsättningar för att många äldre, och särskilt de med funktionsnedsättningar, ska kunna leva ett aktivt liv. Vård och omsorg - faktabakgrund I den nationella folkhälsostrategin, som rör målområdet ökad fysisk aktivitet, betonar att äldre, långtidssjukskrivna och funktionshindrade är viktiga grupper som bör erbjudas möjligheter till motion på sina egna villkor. Positiva effekter av fysisk aktivitet är väl dokumenterade. Som exempel visade en undersökning av 76- åringar i att redan 30 minuters promenad per dag hade en gynnsam påverkan på hälsan.96 På flera håll i landet prövas recept på motion, vilket innebär att sjukvårdspersonal rekommenderar personer till organiserad träning av olika slag. Den vetenskapliga dokumentationen visar tydligt att regel- bunden fysisk aktivitet motverkar uppkomsten av en lång rad sjuk- domar. Som exempel kan nämnas minskad risk för hjärt- och kärl- sjukdomar, minskad risk för åldersdiabetes, högt blodtryck, höga blodfetter och cancer i tjocktarmen. Regelbunden motion stärker muskler, skelett, leder och immunförsvar. Den minskar risken för depressioner, ökar självkänslan och gör att man bättre kan stå emot vardagens krav. Regelbunden fysisk aktivitet har också mycket stor betydelse för att motverka övervikt och fetma. En god fysisk kondition gör att äldre kan bibehålla självständigheten långt upp i livet.97 Hög ålder är inget hinder för att påbörja fysisk träning, men det är viktigt att integrera träningen i vardagsaktiviteter utgående från vad de äldre själva önskar att uppnå. De äldre behöver också tillgång till promenadgrupper, styrketräning, gymnastik och simning m.fl. aktiviteter som är anpassade till de äldres förut- sättningar. För att uppnå målet med en ökad fysisk aktivitet för de äldre föreslås följande delmål: Närheten och tillgängligheten till bullerfria och säkra grön- områden skall öka. Andelen bra utemiljöer vid särskilda boendeformer skall öka. Äldre som har omvårdnad genom kommunen skall garanteras daglig utevistelse. 96Frändin, K. Fysisk aktivitet och funktionsförmåga . Vård 1998; (66-69) 97Ekblom, B. . Fysisk aktivitet – för nytta och nöje. Vård och omsorg - faktabakgrund Fallskador - ett folkhälsoproblem Genom regelbunden fysisk aktivitet minskar även risken för fall- olyckor och benbrott. Personskador utgör ett av de största hälso- problemen bland äldre personer i . Personer som är svarar för större delen av alla skadefall i dödsorsaks- och patientstatistiken. Mer än hälften av alla dödsolyckor och sluten- vårdstillfällen efter olyckshändelser drabbar denna åldersgrupp, som endast utgör av befolkningen.98 Antalet äldre som dör av fallskador är ungefär fem gånger högre än det totala antalet personer som dör till följd av trafik- olyckor. Till riskfaktorer för att äldre faller hör inaktivitet, yrsel, nedsatt balans, nedsatt syn och nedsatt kognitiv förmåga. Även akuta sjuk- domar och stor medicinförbrukning innebär fallrisker. Att äldre människor faller kan vara ett första tecken på en akut sjukdom. Fall behöver inte alltid leda till fysisk skada men kan i sig få allvarliga konsekvenser genom att rädslan att falla igen kan göra att man får ett sviktande självförtroende och begränsar sin fysiska aktivitet. Höftfrakturer kan förutses och förebyggas I inträffar ca 18 000 höftfrakturer. Risken för att få en höftfraktur ökar med åldern. beräknas var tredje kvinna antingen ha drabbats av en höftfraktur eller kommer att drabbas. En höftfraktur kan medföra svåra smärtor, rörelsein- skränkning, långvarigt beroende av hjälp från andra och en på- tvingad social isolering. Samhällskostnaden för en höftfraktur beräknas uppgå till efter operationen, varför förebyggande insatser kan ses som kostnadseffektiva. Den största utgiften faller på kommunerna med ett större behov av hjälp i hemmet, ökat behov av färdtjänst och platser inom särskilda boendeformer. Såväl fall som fallskador kan förutses och förebyggas. Genom kunskap och insatser av flera olika yrkeskategorier kan fall och höftfrakturer minskas hos även mycket sköra personer som bor inom särskilda boendeformer.99 Som exempel har flera studier visat Äldres skador i 1978-2001. 99Lundin-Olsson, L. Prediktion and Prevention on Falls among Elderly People in Residential Care. Vård och omsorg - faktabakgrund att förekomsten av höftfrakturer har minskat bland äldre som bär höftskyddsbyxor.100 I flera kommuner bedrivs projekt för att förebygga fallskador hos äldre. Detta gör man bl.a. genom att anordna studiecirklar för såväl pensionärer som personal, genom anordnande av aktiviteter som medför gång och balansträning och genom att dela ut check- listor med vars hjälp man kan undanröja riskfaktorer i närmiljön m.m. Erfarenheterna visar att tvärsektoriellt arbete är nödvändigt vid program för att förebygga skador bland äldre. I detta arbete kan förutom kommun (äldreomsorg, men också gatu- och fastighets- kontor, räddningstjänst) och landsting (primärvård) också ingå representanter för pensionärs- och handikapporganisationer, lokalt även fastighetsägare, apotek med flera. Bland målformuleringarna för den framtida äldrepolitiken, som den nationella handlingsplanen lade fast, finns även uppsökande verk- samhet inom för att erbjuda tidiga insatser och där- med förebygga behov av mer omfattande natur och dyra åtgärder. I det uppsökande arbetet framhålls att särskilda behov som gäller kosthållning och medicinering bör uppmärksammas. Erfarenheter från har visat att s.k. förebyggande hälsobesök i hemmet har givit goda resultat och då bl.a. ökad livskvalitet för de äldre och minskad intagning på sjukhus.101 Hälsofrämjande och förebyggande hembesök förekommer även i , , och och har även bedrivits som en försöksverksamhet under ledning av i 22 kommuner i . Endast i har personer en lagstadgad rätt till årliga hälsosamtal med medicinskt eller socialt utbildad personal. Resultat från försöksverksamheten i Sverige102 visar att äldre per- soner är öppna för livsstilsförändringar och pekar på att hembe- söken ger de äldre stöd att bevara sin sociala, mentala och fysiska funktionsförmåga. Resultaten från kommun visar att de som fått hem- besök är minst lika pigga som de var när besöks- riktlinjer för vård och behandling av höftfraktur. 101Henriksen, C. Vass, M. Forebyggende hjemmebesög till äldre mennesker. Dafolo, , 1997. Vård och omsorg - faktabakgrund Pensionärerna upplever sin hälsa som något bättre, rörligheten har ökat, man har mindre ont, motionerar mera, sover bättre och man har förbättrat sina kostvanor. Vidare utnyttjar de pensionärer som har fått hembesök vård och omsorg i mindre omfattning. Pensionärerna i kontrollgruppen besökte dubbelt så ofta läkare akut på vårdcentral och de konsumerade mer hemtjänstinsatser än interventionsgruppen. Exempel på ett självhjälpsprogram för äldre med kroniska sjuk- domar Insatser där äldre själva tar ett ansvar för att förbättra sin hälsa förekommer endast sparsamt i och fokuserar då oftast en enda sjukdom. Exempel på självhjälpsprogram är diabetes-, astma- och strokeskolor samt självhjälpscirklar för personer med reumatisk sjukdom. Program för sekundär/tertiärpreventiva in- satser för äldre med flera samtidiga sjukdomar har saknats i . Man kan därför säga att det pilotprojekt som i samarbete med , stad med Vårdcentralen Kronan och kom- mun bedrev var unikt för landet. Äldre med minst en kronisk sjukdom fick själva ta ansvar för att förbättra sin hälsa med hjälp av ett tvärprofessionellt team och utbildade frivilliga stödpersoner. Varje deltagare, som i medeltal hade 3,6 kroniska sjukdomar, fick upprätta en handlings- plan för att förbättra sin hälsa. Projektet103 visade att människor t.o.m. i mycket hög ålder är öppna för livsstilsförändringar. Projektet visade att det även går att rekrytera och utbilda äldre personer vilka frivilligt arbetar som stödpersoner och att det går att bygga nätverk till frivillig- organisationer, bildningsförbund, friskvårdsprogram, pensionärs- organisationer, program för stöd till anhöriga, kyrkan, apotek, affärer m.fl. för att kunna erbjuda en lång rad av aktiviteter och få en samverkan och ett bättre lokalt resursutnyttjande. 103 och 2003. Seniorhälsa – ett svenskt pilotprojekt. Vård och omsorg - faktabakgrund Projektet visar också att det behövs möjligheter till aktiviteter och träning på de äldres och funktionshindrades egna villkor. Tempot är för högt för dem inom verksamheter som riktar sig till yngre och medelålders personer. Det behövs lokaler och profes- sionella instruktörer för äldre och funktionshindrade eftersom t.ex. styrketräning på fel sätt för dessa personer kan vara direkt skadlig. Vård och omsorg - faktabakgrund I detta kapitel beskrivs de verksamheter som kommunen har ett odelat ansvar för inom vården och omsorgen av äldre och funktionshindrade, dvs. hemtjänst, särskilda boendeformer, dagverksamheter och korttids- platser. Det är stödformer som beviljas den enskilde som bistånd enligt socialtjänstlagen. Kommunerna har genom en mer restriktiv hjälptilldelning strävat efter att i första hand hjälpa dem som har de största behoven av vård och omsorg. Ungefär hälften av alla som har hemtjänst får även hem- sjukvård. Möjligheten att få hjälp med basala insatser från det offentliga har dock minskat avsevärt i omfattning som hjälpen från närstående har ökat särskilt gällande inköp och städning. sker det även en snabb avveckling av antalet platser inom särskilt boende. Nedläggningarna riskerar att medföra ett ökat tryck på vård och omsorg i ordinärt boende och ökade krav på insatser från närstående. Fler äldre i ordinärt boende medför krav på kom- munernas samhällsplanering och samordning av insatser. En stor andel av dem som har en demenssjukdom bor i särskilt boende som inte är anpassade till de behov som personer med demenssjukdomar har. De allt kortare vårdtiderna på sjukhus har bidragit till att antalet korttidsplatser har expanderat kraftigt . Det är angeläget at kommunerna inrättar korttidsplatser och dag- verksamheter för att möjliggöra en trygg och säker hemvård och att landstingen medverkar med läkare från primärvården och med specialistsjukvård. Samverkan mellan kommuner och landsting om korttidsplatser och dagverksamheter är väsentlig. Dagverksamheter är liksom korttidsplatser ett stöd för den enskilde att kunna bo kvar i den ordinära bostaden trots sjukdomar och funktionshinder. Personer kan ansöka hos kommunen om bistånd enligt social- tjänstlagen för att få hjälp i den egna bostaden och skall beviljas sådant stöd om behoven inte kan tillgodoses på annat sätt. Enligt 3 kap. 6 § SoL bör socialnämnden genom hemtjänst, dagverksam- heter eller annan liknande tjänst underlätta för den enskilde att bo hemma och ha kontakt med andra. Bedömningen av biståndet utgår från den enskildes funktionsförmåga och behov av hjälp. Vård och omsorg - faktabakgrund är ett kommunalt ansvar. I service- utbud ingår hemhjälp, trygghetslarm, matdistribution, avlösar- service och ledsagarservice. Hemhjälp kan innehålla serviceinsatser såsom städning, matinköp och tvätt samt omvårdnad såsom hjälp med den personliga hygienen och hjälp med på- och avklädning. Kommunen kan även bevilja färdtjänst och bidrag till bostads- anpassning. Dessa stödformer regleras av lagen om färdtjänst (1997:736) respektive lagen om bostadsanpassningsabidrag m.m. (1992:1574). De ingår således inte i . var från början i huvudsak inriktad på att ge praktisk hjälp i och kring bostaden med t.ex. veckostädning, inköp, tvätt och matlagning men också trädgårdsskötsel, snöröjning, stor- städning och fönsterputsning. Betydligt fler personer kunde få hjälp med sådana servicetjänster , men möjligheterna att kunna bo kvar när man behövde hjälp med personlig hygien och omvårdnad kvällar och nätter var mycket begränsade. har förändrats mot betydligt mer inslag av personlig omvårdnad. Många får hjälp och tillsyn dygnet runt och . Ungefär hälften av alla som får hemtjänst får också hemsjukvård. Kommunerna har prioriterat hjälpen till personer med omfattande behov av vård och omsorg före stöd till dem som endast behöver hjälp med bostadens skötsel. Andra former av hemtjänst som trygghetslarm och distribution av färdiglagad mat har byggts ut. Vilka får hemtjänst? var 140 000 personer som bodde i ordinärt boende beviljade hemtjänst. Av dem var 14 800 . 95 500 var kvinnor vilket motsvarar av alla med hemtjänst. Kvinnor lever än män. Drygt fyra av tio äldre kvinnor har sina män i livet medan nästan åtta av tio män är gifta. Det betyder att de äldre kvinnorna är fler och mer beroende av offentliga insatser än män då de äldre kvinnorna ofta lever i ensamhushåll. Andelen personer med hemtjänst är starkt relaterat till åldern. I åldrarna hade hemtjänst medan andelen endast var i åldersgruppen 65–. Se tabell 1. Vård och omsorg - faktabakgrund Antal personer i ordinärt boende som var beviljad hem- tjänst fördelade efter ålder och kön samt procent- andel av befolkningen i respektive åldersgrupp Statistik Socialtjänst 2003:3, 2003:4 Förändring av antal äldre med hemtjänst och/eller hemsjukvård Antalet personer och andelen av befolkningen i olika åldersgrupper med hemtjänst har minskat . Det är emellertid svårt att ur socialtjänststatistiken följa utvecklingen de senaste 10– 15 åren på grund av att statistiken lagts om . Se även not i tabell 2. Med reservation för justeringar av den officiella stati- stiken kan man se följande trender. finns en stadig trend som innebär att antal och andel personer som fått hemtjänst och eller/hemsjukvård minskat i alla åldrar. har antalet äldre som fått hemtjänst och/eller hemsjukvård ökat men det har skett en förskjutning av hjälpen till personer i högre åldrar. Andelen som fyllt ökade från till . Trots att fler personer får hjälp 2002 har an- delen varit , en följd av att antalet personer har ökat i befolkningen. Såväl antalet som andelen personer som fått hemtjänst i åldrarna 65–har fortsatt att minska . Vård och omsorg - faktabakgrund Personer med hemtjänst och/eller hemsjukvård åren 1985–2002 65 – 79 år Källor: Socialtjänststatistiken, och Anmärkning: redovisades antalet personer som hade hemtjänst och/eller hemsjuk- vård under vilket uppskattas ge högre antal än senare år då personer med hem- tjänst och/eller hemsjukvård redovisas. Vidare redovisades insatser till per- soner som bodde i som hemtjänst . Dessa ingår nu i särskilt boende. Tabellen visar således kalkylerade värden för åren 1985–92 enligt följande beräkning: 0,85 (personer med hemtjänst) – boende i . För att få jämförbarhet över åren redovisas i tabellen summan av personer med hemtjänst och/eller hemsjukvård eftersom någon särredo- visning av antal personer med endast hemsjukvård inte gjordes . Tabellen under- skattar emellertid antalet personer med hemtjänst och/eller hemsjukvård eftersom uppgifter om hemsjukvård endast redovisas från de kommuner som bedriver hemsjukvård i ordinärt boende, dvs. hälften av kommuner.