sou · GSB3135 · 2005-01-01 00:00:00 — Dagens ledare på och regional nivå har som regel god kunskap om de nya utmaningarna och om de grundläggande för- utsättningarna, men resurserna är splittrade och bristen på uthållig- het påtaglig. tar i sin rapport tillväxtprogrammen i Inlandet som exempel på brist på fokus. Ett av länen har fem fokusområden, men det finns exempel på EU-områden som är fyrdubbelt stora och som har fokuserat på färre utvecklingsområden. Å andra sidan visar likformigheten i de norrländska avtalen att det finns en potential för bredare samverkan. noterar också att det i Inlandet finns en övertro på projekt- baserad utveckling. Projekt kan fungera på ett bra sätt, men de kan också hämma utvecklingen av strukturer för långsiktig näringslivs- utveckling. att regeringen bör överväga om arbetet med näringslivs- och utvecklingsfrågor ska vara en lagstadgad verksamhet, att regeringen uppdrar åt lämplig aktör att finna former för att öka kommunernas möjligheter att arbeta med näringslivsfrågor, och att regeringen tar initiativ till ett utvecklingsprogram för ledande förtroendevalda och tjänstemän med inriktning mot process- orienterat utvecklings- och tillväxtarbete i Inlandet. 3Exempel på strategiska utvecklingsområden Olika regioner i bidrar på olika sätt till landets ekonomi. Inlandet har unika tillgångar i form av naturresurser, miljö och klimat. Dessa basresurser utgör en viktig grund för en stor del av välfärd. Stora delar av produktionen går på export, i många fall efter ytterligare förädlingssteg i andra delar av . Inlandsdelegationen har analyserat och identifierat ett antal till- växtområden, som tack vare sin tillväxtpotential, nationella eller internationella efterfrågan och strategiska inriktning, har förutsätt- ningar att utvecklas i norra inland. Underlaget för dele- gationens förslag och slutsatser är utredningar som delegationen har initierat, aktuell forskning, erfarenheter från diskussioner med offentliga aktörer och näringslivet samt erfarenheter från dele- gationens konferenser, seminarier och rundabordssamtal. De tillväxtområden som exemplifieras överensstämmer med Omvärldsanalys Norra Inland och Motbild till LU 2003/04 ett alternativt scenario för Inlandet. Givetvis finns andra exempel på utvecklingsområden och näringar som har stor betydelse för Inlandet och för och som inte belyses närmare i denna slutrapport. Ett sådant exempel är rennäringen, som i inlandskommunerna bedrivs på renbetesmarker omfattande en tredjedel av yta. Omkring 2 500 samer har sin utkomst av renskötsel, men den ekonomiska effekten är inte begränsad till rennäringen. I flera inlandskommuner har verksam- heten betydelse för den offentliga servicen och även för annat näringsliv i området, till exempel tjänster från transportföretag och verkstäder. Till detta kommer att det samiska kulturarvet innebär betydande kulturmiljövärden i fjällvärlden och de norrländska skogarna. Mot den bakgrunden skulle det vara intressant med en analys av rennäringens betydelse för sysselsättningen och ekono- Exempel på strategiska utvecklingsområden min i inlandskommunerna. Inlandsdelegationen föreslår att rege- ringen i samråd med gör en sådan analys. kommun i östra och STCC (Svensk-thai- ländska handelskammaren) har ett unikt samarbete med . pågår ett intensivt arbete med att följa upp den senaste utvecklingsfasen. i och kommun har i samarbete med Inlandsdelegationen och avsatt resurser för att säkerställa den utveckling som går under begreppet Gateway for Exchange. Kärnverksamheten i Gate- way ska innehålla två delar, en med olika aktiviteter, seminarier, konferenser och projekt och en del som sker utifrån näringslivets egna initiativ. Det är angeläget att regeringen i det fortsatta arbetet med handlingsplanen tar tillvara de möjligheter som Gateway ger som en plattform för fortsatt samarbete. Ett genomgående tema i slutrapporten är Inlandets möjligheter att svara mot en snabbt växande internationell efterfrågan. För att förlösa dessa möjligheter är det nödvändigt med en effektiv IT- användning. Företag och organisationer, oavsett bransch och verk- samhetsområde, blir för sin överlevnad och konkurrenskraft mer och mer beroende av en effektiv och ändamålsenlig användning av informationsteknologin. Ett exempel är att den framlagda turistpropositionen (En politik för en långsiktigt konkurrens- kraftig svensk turistnäring, prop. 2004/05:56) hänvisar till IT som en strategi för turistnäringen när det gäller att öka den inter- nationella konkurrenskraften. Ökad förädlingsgrad och effektivare produktionsprocesser be- tyder att företagen blir alltmer kunskaps- och informationshante- rande. De som hävdar sig väl har i allmänhet en hög grad av IT- användning integrerad i produktionsprocessen och, förvånansvärt ofta för Inlandet, i logistiklösningar. Nästa stora tekniksprång handlar om de genomgripande möjlig- heter och effekter som sammansmältningen av telefoni, informa- tionsteknologi och TV rymmer. Det vi bevittnar är en dramatiskt förändrad informations- och mediedistribution med hög grad av interaktivitet. All slags information blir tillgänglig. Det faktum att Inlandet har få invånare och stora avstånd utgör goda förutsättningar för datorbaserad förändringsverksamhet. Sam- tidigt är det bara en begränsad del av den potential som IT representerar för skilda sektorer av samhällslivet som utnyttjas i Inlandet. Exempel på strategiska utvecklingsområden Försiktiga beräkningar pekar på att organisationsförändringar och nya arbetsformer som bygger på informationsteknologin kan bidra till stora kostnadsbesparingar inom både den offentliga och privata sektorn. Rätt använd modern informationsteknologi kan sätta igång förändringsprocesser som leder till ökad konkurrens- kraft, förbättrad kvalitet på offentliga tjänster, nya jobb och där- med ökad välfärd. Den offentliga administrationen, såväl som statlig, skulle med stöd av de senaste landvinningarna inom informations- teknologin kunna utformas på ett sätt som väsentligt bättre speglar medborgarnas och avnämarnas behov och livssituation. Detta skulle sannolikt också bli avsevärt mindre kostsamt för både med- borgare och samhälle, inte minst genom ökad smidighet, mindre administration och dubbelarbete. En sådan IT-baserad samverkan inom och mellan myndigheter och förvaltningar kan öppna för en helt annorlunda och med- borgarbehovsinriktad förvaltning. Ett intressant exempel är det väsentligen datorbaserade Centrelink i som för 7 av sina 20 miljoner medborgare (särskilt i glesa områden) sammanfört all bidragshantering (socialförsäkringar, socialbidrag, studibidrag, arbetsmarknad etc.) till i princip en enda myndighet eller funktion, distribuerad geografiskt på 380 orter och starkt internetbaserad. Effekterna är ökad kvalitet och tillgänglighet för medborgare och lägre kostnader för det offentliga. Förmågan att möta framtida utmaningar med hjälp av teknologi är dessutom en kraftigt växande internationell marknad. Ökat skattetryck, åldrande befolkning och en sämre och regional ekonomi är faktorer som kräver nya lösningar och modeller. I denna utveckling kan Inlandet ta en ledande position. Nya tillämpningar och annorlunda organisationsformer skulle kunna utgöra viktiga delar i en offensiv inlandsstrategi för utveck- ling och tillväxt men också vara bas för att ta fram tjänster och produkter med sikte på den internationella marknaden. Det gäller inte minst tjänster inom vård, skola och omsorg. Ett viktigt tema i denna rapport är de möjligheter interna- tionaliseringen rymmer. Inlandet har goda möjligheter att svara mot en snabbt växande internationell efterfrågan. Förutsättningar måste skapas för en offensiv strukturomvandling och en utveckling av de möjligheter som exemplifieras i kapitlet lingsområden. Exempel på strategiska utvecklingsområden Gemensamt för hur man skall kunna förlösa dessa möjligheter är en effektiv IT-användning inom respektive område och att formera och stödja slagkraftiga konstellationer av Inlandets ofta relativt små företag liksom att frigöra den kraft som kommuner i samklang med företag, investorer och företagsfrämjare kan ha i denna process. Denna formering för offensiv samverkan förutsätter en kreativ användning av informationsteknologi. Det är bara en begränsad del av den potential som IT representerar för skilda sektorer av samhällslivet i liksom i Inlandet som utnyttjas. Å andra sidan rymmer den moderna IT- teknologin egenskaper som i särskilt hög grad skulle gynna utvecklingen i Inlandet. För att frigöra potentialen krävs dock djärva visioner och många bra demonstrationsexempel som löser verkliga problem i kombina- tion med tekniska lösningar för nya samarbetsformer. På denna nivå blir IT-baserat samarbete likvärdigt med infrastruktur. Resul- tatet kan bli bättre anpassade organisationer och enskilda funk- tioner, där efterfrågestyrning medger att faktiska behov kan till- godoses till lägre kostnad och ofta med bibehållen eller högre kvalitet. Informationsteknologin gör det möjligt att effektivare mobilisera de nödvändiga resurserna, i rätt tid och på rätt plats. Det är också nödvändigt för vår förståelse och fortsatta tänkande att dessa möjligheter, vägval och tillvägagångssätt praktiskt och konkret åskådliggörs i realistiska försöksmiljöer. Annars ökar risken att teknologin tillämpas på det redan existerande och därmed återskapar och konserverar gamla, otidsenliga infrastrukturer samt försvårar nödvändig förändring. Även i övrigt finns eller kommer att finnas utvecklings- områden som kan vara specifika för en viss region eller ort och som kan ha en växande betydelse. Inlandsdelegationen har identifierat några områden. De ska inte ses som en begränsning, utan kommande omvärldsanalyser och utvecklingsinsatser i en kommun eller region kommer med största sannolikhet att utgå från en kombination av både inlandsgemensamma och egna strategier. Ytterligare ett scenario är att Inlandet står inför utvecklings- områden som är okända eller befinner sig i ett gryende skede. Exempel på strategiska utvecklingsområden Gruvindustrin i Inlandet bedöms ha en avsevärd tillväxtkraft. Gruvnäringen i och står för mycket stora delar av EU:s malmutvinning: av järnmalmen, hälften av silvret och en trejdedel av guld, koppar och zink. och Guldlinje anses vara ett par av världens mest intressanta malmområden. Enligt SGU indikerar prospekteringar att hela området från Bergslagen till är geologiskt mycket intressant med fyndigheter likvärdiga de i Skelleftefälten och Guldlinjen1. Gruvnäringen är en sektor med stor potential för tillväxt och ekonomisk utveckling i . I övriga Inlandet bedöms gruvindustrin på lång sikt ha avsevärd tillväxt- kraft. En liten gruva som Storliden i har 30 anställda i kärn- verksamheten och beräknas skapa ytterligare 250 arbetstillfällen. Det satsas 2,5 miljarder för att utvinna ett säkrat malmvärde på . Det medför kraftiga spin off-effekter i form av teknologiutveckling inom områden som till exempel IT, bildöverföring, finmekanik, regler- teknik samt företagsavknoppningar och uppsving för service-, entreprenad- och underleverantörsföretag. De företagen är mer intressanta än själva brytningsverksamheten, men de är beroende av gruvverksamheten som motor. Enligt översiktliga och försiktiga beräkningar från finns i Inlandet brytvärd malm för (varav ca 250 mdr för Guldlinjen och och resterande del huvudsakligen i ), vilket motsvarar mellan 8 000 och 10 000 årsarbeten under vid brytning. 1 SGU, geologiska undersökning, är central förvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. Exempel på strategiska utvecklingsområden För att utveckla gruvnäringen krävs en sammanhållen långsiktig gruvstrategi, som bör hantera följande delar: Säkra tillgången till riskkapital. Prospektering är högriskprojekt och en av branschens flaskhalsar. Prospekteringen totalt be- drivs på för låg nivå för att långsiktigt utveckla malmbasen i . Säkra tillgången på kompetent arbetskraft såväl inom kärnverk- samheten som kringområden. Analysera i vilken utsträckning nuvarande och planerade utbildningsinsatser svarar mot de behov som blir aktuella om man successivt ökar brytningen mot en nivå som i exemplet ovan. Förstärk samarbetet mellan gruvnäringen och FoU/Universitet för att på lång sikt kunna rekrytera personal med rätt utbild- ning och kompetens. Ta tillvara spin off-effekterna på bästa sätt. och bör i samverkan med gruvföretagen och universiteten i och skapa gemensamma projekt för sådant som kan vara av spin off-natur eller kunna ha en potential för avknoppningar. Ta tillvara de exportmöjligheter som finns för svenskt kun- nande och produkter inom miljö- och gruvteknik för att utveckla den gröna gruvan. Formera kommuner och näringsliv i områden där investeringar görs. formeras ett gruvkluster med kommuner, företag och universiteten i och . Intressenter är , , med flera. Se till att befintlig och planerad infrastruktur svarar mot pla- nerade/sannolika investeringar. En effektiv gruvindustri förut- sätter en god infrastruktur. Bakom en brytvärd fyndighet kan ligga prospekteringskostnader genom riskkapitalsatsningar på 50 till 150 miljoner. Den följande insatsen, det vill säga att få igång brytningen, kan handla om mellan 300 miljoner och en miljard. Internationellt kapital finns, men uppges tveka på grund av långa administrativa ledtider för tillstånd, miljöprövning och liknande. Exempel på strategiska utvecklingsområden att regeringen utarbetar en långsiktig strategi som binder samman den lokala, regionala och nationella nivån för att ut- veckla gruvnäringen och ta fram dess potential. Finansierings- frågorna och inte minst tillgången till ägarkapital bör ägnas särskilt intresse. Den så kallade gruvfonden i bör stu- deras som intressant exempel. Den växande marknaden för miljöanpassade produkter innebär stora möjligheter för företag i Marknaden för miljöanpassade produkter växer. Den svenska exporten av miljöteknik ökade . Miljö- medvetenheten och intresset för effektiva och rena varor och tjänster på marknader utanför innebär en stor potential för tillväxt bland svenska företag i branschen. De nya EU-länderna investerar i vatten- och avloppsrening, sanering av mark, luftrening och förnybar el- och värmeproduktion för att leva upp till EU:s miljödirektiv. Totalt bidrar EU med till miljöprojekt i dessa länder mellan 2000 2006. I utredning2 finns förslag till hur kan stärka sina marknadspositioner inom miljödriven affärsutveckling och miljöteknik. Utredningen föreslår ett nytt statligt bolag, , som ska bli en nationell motor i en satsning på miljöteknik. har haft en roll att stimulera samordning av regionala insatser för att ta vara på affärsmöjlig- heter. 2 för en nationell kraftsamling på svensk miljöteknik, SOU 2004:84. Exempel på strategiska utvecklingsområden Det finns stora möjligheter för företag i . Miljöanpassade varor och tjänster finns i de flesta branscher. Det handlar om teknik och lösningar som minskar utsläppen vid källan eller sådana som förhindrar att negativ miljöpåverkan uppstår. Det gäller teknik för luft- och vattenrening, VA-teknik, marksanering, återvinning, förnybar energi, energieffektivisering, biodrivmedel, miljöanpassa- de kemikalier och ekologiska livsmedel. Listan kan göras längre. EU satsar mycket pengar för att de nya EU-länderna ska leva upp till kraven i miljödirektiven. Det innebär marknadsmöjligheter för företag i framför allt luftkvalitet-, VA-, vatten- och marksane- ringsbranscherna. driver EU på för att öka andelen förnybar energi inom både värme- och elproduktionen i syfte att minska utsläppen av växthusgaser, vilket skapar efterfrågan på ny teknik, lösningar och kompetens inom dessa branscher. Det finns stor efterfrågan både på den inhemska och den globala marknaden. Marknadsutvecklingen inom ett antal branscher som Inlands- delegationen bedömer som särskilt intressant för Inlandet är miljö- teknik, miljömärkt trä, ekoturism, ekologisk mat och förnybar energi. För att utveckla dessa produkter måste företagen i kraftsamla och bättre identifiera och kommunicera konkurrens- fördelarna inom miljöteknik och miljödriven affärsutveckling. De strategiska insatserna från de offentliga stödsystemen måste bli tydligare och mer inriktade på att nå fram till marknaderna för miljöteknik. Det största problemet är att det saknas samordning mellan företag för att kunna möta efterfrågan på systemlösningar. Det behövs ett samspel mellan privata och offentliga aktörer och det saknas kun- skap om marknadens möjligheter och dess efterfrågan på miljö- anpassade lösningar. Exempel på strategiska utvecklingsområden att staten stimulerar nätverk för miljöteknik, stärker existerande knutpunkter för kompetens samt uppmuntrar samverkan mellan offentlig och privat verksamhet och mellan företag i . Stimulanser ska också kunna ges till etablering av handelskontor i syfte att stärka de internationella marknadskontakterna. För att utveckla tränäringen i Inlandet krävs en kraftsamling kring industriell träbyggnation. Av särskilt intresse är en nationell samordning mellan norra och . Tränäringen är betydelsefull för i stort sett hela norra inland. I huvudsak kan näringen delas upp i trämekanisk industri, pappers-och massaindustri och trämanufaktur. Inom länen finns mer eller mindre drivande företag, mindre nätverk och några små- skaliga initiativ som är framgångsrika. Inlandet som helhet har potential att utveckla en internationellt slagkraftig industri inom trämekanik och trämanufaktur. Många företag säljer på en internationell marknad. Det finns också många gemensamma nämnare mellan olika träprojekt. Trä i byggande efterfrågas allt mer. Träförädling är mycket sysselsättningsintensiv och har därför stor betydelse. Därtill kommer att i Inlandet finns en råvara som är av hög kvalitet. Nya material baserade på trä, så kallade biokompositer, öppnar helt nya möjligheter. Det som gör biokompositerna intressanta är att de baseras på en biologisk och förnybar råvara. Exempel på användningsområden för biokompositer är bilinredningar, flyg- plansdelar, byggprodukter, förpackningar och alla bruksföremål Exempel på strategiska utvecklingsområden som görs i plast. Forskningen kring biokompositer har koncentrerats på rent tekniska frågor, inte så mycket på att titta på kundbehov, produkter, formgivning, konstruktionslösningar och affärsmöjligheter. Vid Träutvecklingscentrum i (TUC) finns långt framskridna planer på ett kom- petenscentrum för att tillämpa den kunskap som finns om biokompositer. Arbetet sker tillsammans med forskare vid universitet och forskargrupper hos flera högskolor och institutioner. För att utveckla tränäringen i Inlandet krävs bland annat en kraftsamling kring industriell träbyggnation. Företagen måste koppla ihop sitt kunnande med arkitekter, skandinavisk design, miljömedvetenhet, innovativ marknadsföring, produktion och logistik. I Inlandet måste det byggas ett nätverk av specialiserade underleverantörer och en marknadsinriktad trämekanisk industri. Av särskilt intresse är en nationell samordning utifrån något som kan benämnas som en nord-syd-dialog, där samverkan mellan producenter i Inlandet och eftersträvas. Syftet är att skapa mervärde och sysselsättning i Inlandet och en effektivare råvaruhantering för partnern i . Naturliga samarbets- partners är och dess skogs- och träprogram tillsammans med de noder av industriell verksamhet inom trä- området som finns i Inlandet. En stor del av de samlade resurserna måste frigöras för affärs- utveckling. Mötesplatser måste skapas för att företagen ska kunna få tillgång till marknadsrelaterad forskning. De små företagen måste bli mer attraktiva för kapital, kompetenser och produkt- utvecklare. Det finns ägarstrukturer och maktförhållanden mellan massa- industri och trämekanisk industri som försvårar samarbete. Bygg- industrin och den trämekaniska industrin är skilda världar. Logistik, marknad och industrialiseringsgrad skiljer sig markant. Byggindustrin är i hög grad inriktad på stål och betong, liksom forskning och utbildning. Den trämekaniska industrin är oftast inriktad på slutkunder. De är ofta förhållandevis små och resurs- svaga. Exempel på strategiska utvecklingsområden att regeringen tar initiativ till etableringen av ett designcentrum i för biokompositer, att regeringen möjliggör en samverkan mellan producenter i Inlandet och utifrån de träutvecklingscentrum som finns i Inlandet och i nära samarbete med träutvecklingen vid , att regeringen initierar åtgärder för att underlätta samverkan för att möta marknadens efterfrågan och samverkan utefter för- ädlingskedjan i . Turistnäringen har stora möjligheter att växa och utvecklas i Inlandet. Av stor betydelse för företagen är möjligheten till strategisk samverkan över läns- och kommungränser, mellan företag och kommuner och mellan turistföretagen och övrigt näringsliv. Satsningar på turism i olika former har en lång tradition i Inlandet. Sådana insatser omfattar statliga, kommunala och branschfinan- sierade investeringar samt samverkan kring strategiska marknader och mer avgränsade kampanjer och projekt3. Medvetenheten om turismens betydelse är också hög. Så gott som samtliga kommuner i Inlandet har turistnäring som ett tänkbart utvecklingsområde. Trots gjorda insatser finns stora möjligheter att utveckla turist- näringens marknadspotential i Inlandet4. Samma slutsats dras i omvärldsanalysen för norra . Det är uppenbart att en relativt liten del av den totala omsättningen genereras inom Inlandsdelegationens område. 3Omvärldsanalys Norra Inland. 4Motbild till LU 2003/04 ett alternativt scenario för Inlandet. Exempel på strategiska utvecklingsområden (2005 2015) beräknas turismen i världen växa per år5. I väntas näringen öka i samma takt som genomsnittet för hela världen. Av speciell betydelse för Inlandet är att den så kallade natur- och kulturturismen antas växa så snabbt som den klassiska turistnäringen i . Gleshet, naturupplevelser, fiske, jakt och andra utomhusaktiviteter är exempel på attraktioner som lockar både inhemska och utländska besökare och som utgör en avsevärd konkurrensfördel för Inlandet. För att rätt utnyttja fördelarna krävs något av en kraftsamling, där turistnäringens olika aktörer, både offentliga och privata, enas om en gemensam strategi och ett samlat agerande. De många små utbudsorienterade turistföretagen har allt för ofta karaktären av försörjningsföretag och ger inte det lyft som Inlandet med dess unika värden förtjänar. Att göra turistnäringen till den nya stora basnäringen i många av inlandskommunerna kräver omfattande insatser på många områden. Inte minst handlar det om att förändra attityder hos allmänheten från att se skog och natur som resurs för gratis rekreation och fritidsaktiviteter till en av de största möjlig- heterna till turism och därmed affärer, näringslivsutveckling och tillväxt. Även på detta område är det globala perspektivet avgörande. Med ett marknadsfokus kan vi få genombrott för synsättet att erbjuda paketerade och bokningsbara upplevelser till besökare från hela världen och ta rejält betalt i stället för att erbjuda råvarorna gratis. I det här sammanhanget har Akademi Norr tagit ett initiativ som syftar till ett ramprogram för att utveckla turistnäringen i de 13 medlemskommunerna. Tanken är att kommunerna och näringslivet ska göra satsningar i partnerskap med både nationell finansiering och europeisk . Av stor betydelse för företagen i är möjligheten till strategisk samverkan över läns- och kommungränser och mellan företag och kommuner. Ett exempel är det samarbete som har utvecklats i kommunerna i syfte att skapa gemensamma resurser för företag som dras med dålig lönsamhet6. 5Uppgift från WTTC, and . 6Motbild till LU 2003/04. Exempel på strategiska utvecklingsområden Nästan alla vintersportorter runt om i världen är upptagna av frågan om hur man ska få barmarkssäsongen till att ge avkastning på de stora investeringar som görs för vinterturismen.