sou · GSB371d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Barnpornografi i form av fotografiska avbildningar har funnits nästan som fotografiet. Exempelvis avbildade den kände svenskfödde fotografen (1813–1875) nakna och halvnakna unga flickor. Det finns uppgifter om att polisen i beslagtog 130 000 barnpornografiska bilder vid ett tillslag i . Som ett resultat av den sexuella liberalismen på 1960- och 70- talen avskaffade många europeiska länder censuren av pornografi. avskaffade all pornograficensur 1969 och följde efter 1972. Det gjordes inga undantag för barnpornografi. producerades de första barnpornografiska film- erna i och såldes under namnet . började också tidskrifter utkomma under namn som Bambina Sex och . Även tidskrifter med bilder på övergrepp mot pojkar förekom. När barnpornografiskt material började säljas öppet, väckte det starka reaktioner och krav på kriminalisering restes. lade regeringen fram ett förslag om kriminalisering av viss befattning med pornografisk bild av barn. Den nya bestämmelsen i innebar att den som skildrar barn i pornografisk bild med uppsåt att bilden sprids eller som sprider sådan bild av barn kunde dömas för barnpornografibrott till böter eller fängelse . Eftersom bilder kunde publi- ceras i tryckta skrifter, krävdes en ändring i tryckfrihetsförord- ningen som är grundlag. På grund av de särskilda procedurregler som gäller vid grundlagsändring tog det två riksmöten innan änd- ringen i Yttrandefrihetsgrundlagen trädde i kraft . En intensiv debatt, inte bara om innehav av barnpornografi utan även om sexuella övergrepp mot barn, initierades av frivilligorgani- sationer och andra debattörer med anledning av de uppmärksam- made s.k. Huddinge- och Norrköpingsfallen . I Huddingefallet väcktes åtal mot tre personer som sedermera dömdes för barnpornografibrott i olika rättegångar. Totalt var ett tjugotal personer intressanta i utredningen. I Norrköpingsfallet var 48 personer föremål för intresse i utredningen, och förundersök- ning genomfördes mot 39 av dem. 35 personer misstänktes för barnpornografibrott, 11 åtalades och två dömdes för brott. Att så få fall ledde till fällande dom berodde på att innehav av barnpornografi inte utgjorde brott. De inblandade uppgav att de spritt material i syfte att utveckla och dela sitt in- tresse med likasinnade. Spridningen betraktades inte som yrkes- mässig och därmed var den inte brottslig. , som tillsattes 1994, gjorde den dit- tills mest omfattande kartläggningen av barnpornografi. Uppdraget var brett och omfattade förslag om insatser för att förebygga att barnpornografi produceras och distribueras. Utredningen såg också över lagstiftningen och undersökte möjligheterna att införa en åldersgräns i bestämmelsen om barnpornografibrott. Utredningen lämnade sitt betänkande 1997 (SOU 1997:29) och föreslog att all befattning med barnpornografi skulle förbjudas. Det skulle vara förbjudet att överlåta, upplåta och förevisa barnpornografi liksom att framställa och förvärva sådan i syfte att begå nämnda gärningar. Utredningen motiverade sitt förslag om att innehav skulle straff- beläggas med att det är otillfredsställande att personer skall kunna inneha bilder som synes skildra övergrepp på barn. Innehavet av en sådan bild är att se som en fortgående kränkning av det enskilda avbildade barnet och även av barn i allmänhet. Utredningen föreslog vidare att skulle få an- svaret för att systematisera uppgifter om barnpornografi, som er- hålls i samband med brottsutredningar. En databas i form av ett digitaliserat referensbibliotek skapades för nedladdning och identi- fiering av bilder. Utredningen konstaterade , på grundval av de beslag som gjorts i , att det inte fanns någon anledning anta att personer utnyttjats för framställning av barnpornografi i kom- mersiellt syfte i vårt land. 7.3Bedömning av barns ålder vid barnpornografibrott Barnpornografibrott regleras i 16 kap. 10 a § . Enligt denna paragraf avses med barn en person vars pubertetsutveckling inte är fullbordad eller som, när det framgår av bilden och omstän- digheterna kring den, är . Huvudregeln för bedömningen av om en bild föreställer ett barn är således pubertetsutvecklingen, inte åldern. Om man inte kan fastställa åldern på det avbildade barnet, skall könsmognaden vara avgörande för om bilden skall betraktas som barnpornografisk eller inte. Den som utvecklas sent kan alltså vara att bedöma som ett barn även efter . Om det av bilden och omständig- heterna kring bilden, exempelvis marknadsföringen, bildtexten eller omslaget till en videofilm, framgår att personen i fråga inte fyllt vid fotograferings- eller inspelningstillfället, anses han eller hon vara ett barn även efter fullbordad pubertetsutveckling. Denna reglering av ålderskravet har fått formen av ett straffrättsligt rek- visit, men den är till stor del närmast att se som en av barnskydd motiverad särskild bevisregel när personernas ålder inte kan fast- ställas. På detta sätt har man i velat undvika att polis och åkla- gare skall vara tvungna att identifiera de medverkande personerna och bevisa deras ålder. Detta är en mycket svår, ofta omöjlig, upp- gift. Att eftersöka, identifiera och förhöra barnet skulle också med största sannolikhet normalt innebära en psykisk påfrestning för barnet och att barnet får ansvar för att bevisa sin ålder (Prop. 2003/04:12). Trots dessa skrivningar i förarbetena har det visat sig att det finns tolkningssvårigheter i tillämpningen av lagen. I ett mål som överklagats till har en man friats från spridning av barnpornografi för att flickorna på bilden anses ha en fullbordad pubertetsutveckling trots att de var . Den åtalade mannen hade erbjudit flickorna pengar för inspelning av barnpornografiska filmer. Flickorna uppgav att de var så deras ålder var känd för man- nen. Han dömdes för sexuellt ofredande, men inte för spridande av (Tingsrätt Mål nr B 7047–01). Tings- rättens motivering var: Lagstiftarens intentioner med den aktuella lagstiftningen var att den skulle leda till att det inte skapades gränsdragningsproblem. I detta mål har förhållandena blivit de omvända. Enligt om barns rättigheter (artikel 1) avses med barn varje människa under . Som framgått gäller i i fråga om ansvar för barnpornografibrott den definitionen att med barn skall anses den vars pubertetsutveckling inte är fullbordad eller den som, när det framgår av bilden och om- ständigheterna i övrigt, är . Den faktiska åldern är således inte avgörande för bedömningen. Detta innebär att den som utnyttjar unga flickors ungdomliga oförstånd och mot betalning lockar dem att medverka i pornografiska filmer undgår ansvar då det inte går att av bilderna klart fastställa att någon av flickorna verkligen är . Objektivt utsätts flickorna i sådana situationer för en kränkande och förnedrande behandling. Likväl är handlandet inte straffbart som barn- pornografibrott. Att avgöra om en person på bild är 17 eller är som framgått ovan mycket svårt. Tingsrätten anser att en fullt utveck- lad flicka med en ålder under är lika skyddsvärdig som en jämn- årig flicka, som inte är lika utvecklad och som inte ser ut som . Det viktiga med lagstiftningen är ju inte att skydda endast de som ser ut att vara utan även dem som faktiskt är . Utseendet bör inte spela någon roll i sammanhanget. Det föreligger således enligt tingsrättens mening en brist i lagstiftningen som kunde undvikits om ansvar hade kunnat utkrävas i de fall då den som skildrar barn i bild har vetskap om barnets rätta ålder. Hovrätten fastställde tingsrättens dom med följande motivering: Hovrätten finner således – oavsett att X känt till att målsägandena var – att såsom lagstiftningen är utformad, är vad X gjort sig skyldig till enligt åklagarens gärningspåståenden under ovannämnda brottsrubriceringar inte straffbart som grovt barnpornografibrott res- pektive barnpornografibrott. Hovrättens dom är överklagad till . Domen innebär att om det avbildade barnet ser ut att ha en ålder som överstiger är det, trots vetskap om motsatsen, inte möj- ligt att döma till grovt barnpornografibrott eller barnpornografi- brott. Om fastställer Hovrättens dombör den nuvarande lagstiftningen ses över. 7.4Vad är en barnpornografisk bild? När det gäller att bedöma vad som avses med en barnpornografisk bild finns vägledande uttalanden i kommentarerna till 16 kap 10 a §. Straffbarheten är inte begränsad till bilder där barn är inbegripna i hand- lingar, som uppenbarligen har en sexuell innebörd (prop. 1978/79:179 s. 9) utan gäller också t.ex. pornografiska bilder där barn förekommer tillsammans med en eller flera vuxna som utför sådana handlingar. Även en bild där ett barn t.ex. genom speciella kameraarrangemang framställs på ett sätt som är ägnat att vädja till sexualdriften, utan att det avbildade barnet kan sägas ha deltagit i ett sexuellt beteende vid avbildningen, kan omfattas av bestämmelsen. Departementschefen an- förde beträffande fall av sådana slag, att en viss försiktighet var på- kallad så att det straffbara området inte blev alltför vidsträckt eller svårbedömt. Det kunde inte komma ifråga att straffbelägga all avbild- ning av nakna barn eller alla bilder där ett barns könsorgan kan urskil- jas, även om sådana bilder skulle kunna stimulera en del människors sexualdrift. För att en bild av ett barn skall vara straffbar fodras att den enligt vanligt språkbruk och allmänna värderingar är pornografisk.1 Ett EU-finansierat projekt – COPINE2 – under ledning av , professor vid , , har gjort en kategorisering av de bilder som är i omlopp på Internet . Forskarna konstaterar bl.a. att det är sällan barnen ser ledsna, oro- liga eller skrämda ut. De förklarar detta med att det är viktigt att barnet ler för att den som tittar på bilden (gärningsmannen) skall få sina fantasier om att barnet njuter bekräftade. Barnet är så starkt manipulerat av gärningsmannen att de i de flesta fall slipper använda våld för att begå övergreppet (and Quale 2003). En bedömning av bilden görs utifrån den kränkning/det över- grepp som barnet varit utsatt för. Bilderna sorteras sedan i en data- bas – The Platform for Internet Content Selection (PIC) – och bedöms utifrån en tiogradig skala. I detta system inkluderas även icke barnpornografiska bilder, dvs. bilder som kan finnas i vilket fotoalbum som helst eftersom sådana bilder, när de finns tillsam- mans med barnpornografiska bilder, kan relateras till den vuxnes sexuella intresse av barn. 1Kommentarer till 16 kap. 10 a §. 2COPINE – in Europe. Ett forsknings- projekt med syfte att upptäcka och förstå barnpornografi och de som är inblandade i denna verksamhet. Beskrivning av bildens art Icke erotiska bilder som visar barn i underkläder, badkläder m.m. som inhandlats eller tagits från familjealbum. leker normalt, men bildens innehåll antyder otillbörlighet. Bilder där barn visas nakna eller halvnakna i nudistiska sam- Olovligt (i hemlighet) tagna bilder på barn på en lekplats eller annan skyddad miljö där barnet i varierande grad är naket. Bilder där barn poserar påklädda eller i varierande grad nakna. Bilderna är tagna med avsikt att locka sexuellt intresse. Bilder på barn, påklädda, eller i varierande grad nakna, där de poserar i sexualiserade eller provocerande poser. Bilder med betoning på barnets genitalier och där barnet är mer eller mindre naket. Barn som berör sig själva, eller varandra, olika typer av samlag mellan barn utan att en vuxen är involverad. Bilder där barn blir föremål för sexuellt våld och där en vuxen är Grova obscena bilder på sexuellt våld, penetrerande sex, masturbation eller oralsex där vuxen är involverad. Bilder där ett barn är fastbundet, blir slaget eller piskat eller utsätts för andra handlingar som orsakar smärta. Bilder där ett djur är involverat i någon form av sexuellt beteende med ett barn Om en bild uppmuntrar sexuella fantasier beror på bildens innehåll utan på hur den används. I en forskningsöversikt över elva fallstudier av pedofila sexförbrytare visar (Howitt 1995) att även relativt oskyldiga bilder kan aktivera och underhålla sexu- ella fantasier. I polisutredningar som rör barnpornografi förekom- mer också icke barnpornografiskt material tillsammans med grova pornografiska bilder. Till detta kommer också manipulerade bilder, där det ser ut som om barnet har utsatts för ett övergrepp. Med ny teknik är möjligheten att manipulera bilderna stor och det är nästan omöjligt för en person som inte är van vid att titta på denna typ av bilder att se att det inte rör sig om ett verkligt övergrepp. 7.5Att titta på barnpornografiska bilder I finns några exempel på gärningsmännens förhållan- de till eller beskrivning av sin konsumtion av (sitt tittande på) barnpornografi. En beskrivning som återkommit i domarna är att gärningsmannen hävdar att han halkat in i samlandet och tittandet på barnpornografi. Gärningsmannen har mer eller mindre av en slump stött på barnpornografi på Internet och tittandet har till en början utvecklats på grund av nyfikenhet. Det har inte varit ett medvetet val eller ett aktivt sökande. Andra beskriver att det fun- nits en spänning i att leta efter och ladda ner barnpornografiskt material från Internet, i något fall kopplat till att det är tabubelagt och förbjudet. För en del har det sedan skett en upptrappning. Det som börjar i relativt liten skala kan småningom bli till mycket stora mängder bilder och filmsekvenser. Det finns också exempel på en annan typ av upptrappning som gäller typen av bilder och inte omfattningen. Det handlar om män som till en början framför allt sökt och tittat på poseringsbilder av tonåringar, men när de efter hand kommit i kontakt med andra typer av bilder, har de börjat titta på och ladda ner bilder på fak- tiska övergrepp, i vissa fall övergrepp på mycket små barn. En del personer beskriver denna upptrappning som ett slags missbruk eller tvång. Det tycks också i några fall som om själva samlandet och katalogiserandet i sig är huvudsaken. I förekommer också gärningsmän som i samband med att de chattat på Internet använder barnpornografiska bilder i ett slags rollspel med andra, som ett inslag i sina sexuella fantasier. Bland gärningsmännen finns personer som i tingsrätten hävdat att hanteringen av barnpornografi är ett uttryck för en vilja att testa gränser och att det blivit som en sport att hitta bilder på exempelvis mycket grova övergrepp eller våld. resultat stämmer väl med internationell forsk- ning, t.ex. beskriver och (2003) att anledningen till innehav kan vara en tillfällighet, nyfikenhet, ett rent ekonomiskt intresse eller ingå som en del i ett mönster av sexuella gränsöver- skridanden och övergrepp. De beskriver gärningsmannen antingen som en person som passivt tar del av andras produktion genom att titta och samla på bilder och som har kontakt via chatt. Den andra gruppen är de som är aktivt involverade dvs. byter bilder, produce- rar och distribuerar bilder, som söker kontakt med lämpliga barn och som bildar grupper/möten med likasinnade. (2003) delar in frågan kring barnpornografi i produktion och tittande. Det är lätt att fokusera på produktionen därför att skapandet av en barnpornografisk bild förutsätter ett övergrepp/ kränkning. Det finns emellertid anledning att se allvarligt även på tittandet. För att kunna framställa bilden måste fotografen skapa en situation där barnet utsätts för ett övergrepp eller kränks. Den som efterfrågar bilden och den som tittar på den är i en mening med- skyldig till övergreppet genom att skapa en marknad för denna typ av bilder. Den fotografiska bilden utgör en dokumentation av det brottsliga övergreppet. När den väl lagts ut på Internet kommer den att förbli i cirkulation. För barnens del kan pornografi blir en del i en tillvänjning, varvid barnet trubbas av inför sexuella krav och fås att tro att det som händer är normalt. 7.6Mängden av barnpornografiska bilder/filmer fattade regeringen beslut om att i samarbete med andra europeiska länder skapa ett digitalt referensbibliotek med barn- pornografiskt material. Genom detta finns möjlighet att systemati- sera och ta reda på det anträffade materialets ursprung. Riks- kriminalpolisen har huvudansvar för detta arbete i . I det digitala finns ca 350 000 bilder och filmer. Barnpornografigruppen vid har kunnat identi- fiera ca 100 svenska barn på dessa bilder. Cirka 40 av dem finns på bilder som är i omlopp på Internet. har man kunnat identifiera ca 40 nya svenska barn. I de domar som studerats av Brå har innehavet, dvs. antalet bilder/ filmer varierat från två filmer till ett innehav på 140 000 bilder. Barnpornografigruppen inom har exempel på en utredning där det från början fanns en miljon bilder att gå igenom. Nya bilder produceras och distribueras kontinuerligt på Internet. I snitt upptäcks tre-fyra nya barn enligt forskarna i COPINE. 7.7Spridning av barnpornografi på Internet Den första egentliga barnpornografihärvan, som var kopplad till datoranvändning, uppdagades under det tidiga 90-talet. Det var den s.k. Bamse-härvan i . Den byggde på en gammal teknik, s.k. BBS-databaser, som i praktiken gjorde det möjligt för ett antal datorer att kommunicera med varandra via modem. Systemet var primitivt och dyrt att använda i jämförelse med dagens Internet men dög utmärkt som nätverk för att sprida barnpornografi i en begränsad grupp. Med Internet har intresset för barnpornografi utvecklats från ett dolt och oftast kostsamt intresse till möjligheten att ladda ner stora mängder bilder, inte sällan utan kostnad. Därmed minskar riskerna för upptäckt och möjligheterna att skapa stora samlingar ökar sam- tidigt som detta stimulerar en ständig efterfrågan på nytt material. Allt fler barn utsätts för övergrepp för att tillfredsställa efterfrågan på nya bilder och filmer. Med ny billig och förenklad digitalteknik kan de som är intresserade av att titta på barnpornografi även själva framställa sådan. Utredare vid polisen har informerat utredningen om flera exem- pel på ärenden där personer tagit kontakt med unga flickor via populära ungdomssajter. De har stämt träff med flickorna på ett hotellrum under förespeglingen att de kan erbjuda modelljobb. I stället har flickorna tvingats/lockats till att medverka i pornogra- fiska filmer. I några fall har dessa bilder/filmer distribuerats på Inter- net. En och samma gärningsman kan ha varit i kontakt med så många som 40–50 flickor. Vi vet från brottsutredningar i att det finns ett stort antal offer för sexuell exploatering, även om antalet gärningsmän är förhållandevis litet. Personer som ingår i nätverk som byter barnpornografiskt mate- rial använder sig av fildelningsprogram för att växla bilder med varandra. Ett fildelningsprogram fungerar så att alla som tagit hem programmet ingår i ett nätverket, där man byter film, bilder, musik- filer och spel med varandra. Varje användare får en speciell mapp för att spara material, som alla som ingår i nätverket kan ta del av. De personer som ingår i nätverk döper sina filer med speciella bokstavs- eller sifferkombinationer som endast är kända för dem som ingår i nätverket. Detta förfarande gör det möjligt att söka efter barnpornografiskt material genom att söka på någon av de överenskomna bokstavs- eller sifferkombinationerna. På så vis kan deltagarna byta barnpornografiskt material utan att någon utanför nätverket kan ta del av utbytet. Fildelningsprogrammet innebär att en barnpornografisk bild kan finnas i tusentals datorer. 7.8Sambandet mellan barnpornografi – och sexualbrott mot barn I många sammanhang har frågan om huruvida innehav och distri- bution av barnpornografi stimulerar till fysiska sexualbrott mot barn diskuterats. Det kan inte med säkerhet sägas hur många av dem, som har tillgång till barnpornografi, som också kommer att avancera till fysiska övergrepp. Det kan heller inte sägas om perso- ner som begår sexuella övergrepp också kommer att begå barn- pornografibrott. Det finns dock mycket som tyder på att det finns ett samband mellan de olika brotten. I en bilaga till (SOU 1997:29) skri- ver , docent i sociologi: Produktion av barnpornografiskt material hänger nära samman med sexuella övergrepp på barn. Även om ett framställt bildmaterial inte visar en sexualakt mellan en vuxen och ett barn, eller om bilden ens är pornografisk i egentlig mening, kan omständigheterna kring framställ- ningen vara djupt kränkande för det involverade barnet/barnen. Man vet inte med säkerhet under vilka omständligheter en bild av porno- grafisk karaktär där barn och ungdomar agerar som modeller har kom- mit till stånd. Det torde vara ganska sannolikt att bildupptagningarna är ett led i en längre process av övergrepp mot barn och ungdomar. I litteraturen urskiljs fyra hypoteser beträffande vilken roll porno- grafin spelar (2000) när det gäller: utvecklingen av den avvikande sexuella läggningen (den sexuella motivationen) sänkning av den sexuella impulskontrollen som substitut för en sexuell kontakt med ett barn som medel att bryta barnets motstånd I vissa fall är kopplingen mellan barnpornografi och sexuella över- grepp mot barn mer direkt, dvs. när en gärningsman som begår ett sexuellt övergrepp mot ett barn också dokumenterar övergreppet. Den tekniska utvecklingen skapar nya förutsättningar för denna typ av brott, till exempel kan övergrepp som filmas spridas till andra som de begås. Det finns också mer indirekta kopplingar, det vill säga gärningsmän som dels gör sig skyldiga till barnpornografibrott (som innehav, överlåtelse och spridning), dels begår övergrepp men som inte dokumenterar sina egna övergrepp. I av anmälningarna om barnpornografibrott i Brå- rapporten finns också anmälan om sexualbrott antingen på samma anmälan eller på en särskild anmälan. av gärningsmän- nen som fällts för barnpornografibrott har fällts även för sexual- brott mot barn i samma mål. Det rör sig om de flesta typerna av sexualbrott från sexuellt ofredande till grov våldtäkt. Två tredje- delar av barnen har filmats eller fotograferats (det behöver dock inte vara fråga om att själva övergreppet har dokumenterats). Att så många dömts för både barnpornografibrott och sexual- brott förklaras delvis av det faktum att barnpornografibrotten rela- tivt ofta upptäcks av polisen i samband med utredning av andra brott, till exempel sexualbrott mot barn. Det sker alltså en selek- tion av vilka av gärningsmännen som upptäcks. Andelen som begår både barnpornografi- och sexualbrott bland samtliga personer som hanterar barnpornografi är sannolikt lägre. En annan koppling kan vara att en person som är med i något av de slutna pedofilnätverken måste distribuera egna bilder för att få tillgång till begärligt mate- rial. För att få fram dessa bilder kan personen själv begå egna över- grepp mot barn. Övergreppet fotas/filmas och distribueras till per- sonerna i nätverket. Frågan om sambandet mellan pornografi och fysiska övergrepp har studerats av flera utländska forskare. Wolak, och (2003) har i en studie visat att två tredjedelar av gärnings- männen som arresterats för internetrelaterade sexualbrott mot barn såsom sexuella övergrepp/kränkningar, produktion av barnporno- grafi med identifierade och oidentifierade offer, distribution av och handel med barnpornografi, också innehade barnpornografiska bilder och filmer. innehade bilder som visar sexuell penetrering av barnen. (2001) konstaterade att av de personer som 1997 anhölls för innehav av barnpornografiska bilder också begått fysiska över- grepp mot barn. Seto (2001) menar att effekterna av att titta på barnpornografi är starkast hos de individer som redan är disponerade för att begå sexuella övergrepp. och (1989) hävdar att ju längre sexuella fanta- sier hålls vid liv, desto större är risken att beteendet kommer att ageras ut i verkligheten. För många är sexuell fantasi och tändning understödda av pornografi bara ett förspel till verklig sexuell akti- vitet med barn (1992). (2002) har undersökt en grupp gärningsmän, dömda för innehav av barnpornografi, som frivilligt ingått i behandlings- programmet SOTP (The Sexual Offender Treatment Program) inom ramen för sitt fängelsestraff.