sou · GSB342 · 2005-01-01 00:00:00 — Kan säga upp sitt avtal med om kraven på läkaren inte längre uppfylls, hur regleras i så fall det gentemot den anställde? Varje enskilt landstings bedömda behov specificeras här för att universiteten ska veta vad man lämnar anbud på. Angivna volymer kan komma att över- eller understigas, inga garantier för viss volym kan således utlovas från landstingens sida. Universiteten bör i sina anbud ange hur man ställer sig till en ökning av angivna volymer och vilken beredskap man har för detta. Kan universiteten egentligen utlova några volymer, måste inte universitetens behov och tillgängliga medel i första hand styra en anställning? Landstingens grundläggande krav på fördelning av kostnaden anges här, lämpligen på samma sätt som , dvs. en viss andel av den totala lönekostnaden. Kostnads-/löneutvecklingen bör också berö- ras tex. genom att ange på vilket sätt landstingen kommer att ha insyn och inflytande över detta. Även en specificering av hur kost- nadsdrivande omständigheter hänförliga till landstingen, ex. chefs- förordnande, skall fördelas tas upp under denna punkt. Universiteten får här ange sin modell för prissättning av tjänsten och kan lämpligen även lämna mediankostnad för anställda lärare inom olika specialiteter som arbetar i en förenad anställning. Finns det risk för en kostnadsökning utanför landstingens kontroll? Finns det risk för tvister kring vilka arbetsuppgifter, och därmed vilken part, som ger upphov till trissade löner? Måste en särreglering till vad gäller nuvarande läkare/forskare? En beskrivning måste till om hur man ska reglera förhållandet för de läkare/forskare som redan är inne i systemet och har en dubbel anställning. Då det är troligt att den största delen av lands- tingens behov av tjänster kommer att täckas av de befintliga lärarna med förenad anställning bör de övriga regleringarna i krav- specifikationen tas fram med utgångspunkt i vad som kan fungera för dessa. Processbeskrivningen i kravspecifikationen blir inte tillämpbar för övergångsläkarna, utan en dialog mellan landsting och univer- sitet om tidpunkter för övergång till det nya systemet måste till. Det står klart att såväl föreskriftsmässiga som arbets- rättsliga frågor noga måste prövas med beaktande av gällande föreskrifter och anställningsavtal. Finns det risk att läkare motsätter sig en förändring av sin nu- varande anställning? Kan en förändring av anställningsförhållandet användas för att driva upp lönen för en åtråvärd läkare/forskare? Att hitta lämpliga utvärderingskriterier är svårt eftersom krav- specifikationen närmast beskriver en övergripande modell och inte ett konkret upphandlingsobjekt. Förslag på utvärderingskriterier är följande (utan rangordning): 2.Tidigare erfarenhet av förenade anställningar 3.Visad akademisk excellens vad gäller kliniskt anknuten forsk- ning En upphandling av tillhandahållande av vetenskapligt förankrade medicinska specialisttjänster för utförande av klinisk verksamhet för vilken landstingen svarar blir i mycket en konstlad upphandling. Det finns inga andra tänkbara leverantörer än de medicinska fakulteterna på respektive universitet, konkurrensen blir enbart en konkurrens mellan de olika universiteten – dessutom en konkur- rens inom staten som juridisk person. Frågan vi ställde oss är om det överhuvudtaget finns ett intresse från universitetens sida att lämna anbud utanför sin egen region. Vad är i så fall vinningen? Utvärderingskriterierna ovan ger inte heller möjlighet till kniv- skarp konkurrens utan lämnar stort utrymme för godtycke från landstingens sida. Således blir ett upphandlingsförfarande mer ett sätt att tillgodose att parterna på papperet följer regelverket än ett verkligt konkurrensutsatt köp av tjänster. Med beaktande av att upphandling enligt 6 kap inte berör EG-rätten bör därför en än gång övervägas om det verkligen skall bedömas som nödvändigt att genomföra de förändrade förutsättningarna för förenade anställ- ningar genom ett upphandlingsförfarande.