sou · GSB316 · 2005-01-01 00:00:00 — cessionsområdena för den privata lokalradion har ännu inte frekvens- koordinerats. Enligt bedömare på PTS och skulle detta i och för sig vara möjligt. Av kartan framgår sändningsområdena för privata lokal- radiosändningar. Källa: PTS. Var och en av de 19 DAB-regionerna i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet omfattar ett större geografiskt område än ett koncessions- område för den analoga lokalradion, jfr avsnitt 3.4, figur 3.1. Trots detta förhållande är det möjligt att i viss mån anpassa DAB-nätet efter koncessionsområdena för den analoga lokalradion, eftersom sändarna i en kan planeras på ett sådant sätt att de täcker endast samma geografiska område/n som motsvarar ett koncessions- område. Det befintliga regionalt nedbrytbara DAB-nätet kan dock inte helt anpassas efter de analoga koncessionsområdena i de fall det ryms flera analoga koncessionsområden inom en . Detta beror på att DAB-sändningarna inom en inte kan delas upp ytterligare inom själva . Kostnader för DAB-sändningar m.m. sättning av att kommersiella radioföretag endast skulle få bedriva DAB-sändningar i ett koncessionsområde som geografiskt sett mot- svarar ett analogt koncessionsområde för lokalradion, kan det befint- liga regionalt nedbrytbara DAB-nätet därför maximalt anpassas för sändningar till motsvarande 19 analoga koncessionsområden (ett analogt koncessionsområde i var och en av de 19 DAB-regionerna). 4.3.2Allmänt om kostnader för digitala marknät Vid en diskussion om DAB-nätens utformning är övergångstiden för ett teknikskifte från analog till digital sändningsteknik av central betydelse, eftersom programföretagens driftkostnader jämte investe- rings- och återanskaffningskostnader för sändningsnäten ökar om företagen bedriver sändningar parallellt i både FM- och DAB-nät. Ju längre övergångstiden är och ju högre krav som ställs på sändar- näten, t.ex. vad gäller täckning och tillgänglighet (driftsäkerhet), desto högre blir kostnaderna. De faktorer som främst påverkar distributionskostnaden i ett DAB-nät utgörs enligt av kravet på yttäckning (regional nedbrytning), krav på täckning i svåra miljöer, krav på tillgänglighet (krav på att minimera avbrott och störningar), samt övriga påslag (t.ex. utvecklingskostnader och marknadsföring). Enligt är det huvudsakligen kraven på yttäckning och täckning i svåra miljöer som har störst påverkan på investeringskostnaden (den årliga av- skrivnings- och räntekostnaden). Även möjligheten att dela på kost- naderna för infrastrukturen med andra tjänster har stor påverkan på kostnadsbilden. Kravet på tillgänglighet har enligt en mera marginell påverkan på distributionskostnaderna totalt sett. har anfört att bolaget har en god uppfattning om kost- naderna för DAB-nät med en befolkningstäckning upp till 85 pro- cent, eftersom ett sådant nät redan byggts. Kostnadsberäkningarna för DAB-nät med en befolkningstäckning som överstiger bygger enligt på simulerade täckningsberäkningar och en grov kostnadsuppskattning. 4.3.3Kostnader för DAB-nät m.m. med avseende på och SR har till gemensamt ingett utredningar avseende kostnadsbilden vid tre olika huvudscenarier för utbyggnad av de två befintliga DAB-näten samt avveckling av de fyra Kostnader för DAB-sändningar m.m. FM-nät som SR hyr av för sina analoga sändningar (FM1– FM4; P1-P4). I den följande framställningen benämns dessa alter- nativ för SR:s alternativ 1, 2 respektive 3. Generella antaganden och förutsättningar för kostnadsberäkningarna har angett att följande generella antaganden och förutsätt- ningar tillämpats vid kostnadsberäkningarna: Kostnaderna är, om inte särskilt anges, angivna exklusive moms penningvärde. Kostnader för av Post & uttagna frekvensavgifter är inte medräknade. Kostnaderna baseras på att har kostnadstäckning i DAB- näten enligt principen att tillgängligt utrymme disponeras av SR, privata lokalradioföretag eller motsvarande aktörer. Redovisningen av uppskattade årskostnader har skett för SR:s nyttjande av kapacitet. Antagandet baseras på att SR disponerar hela kapaciteten i det nationella DAB-nätet samt cirka en tredje- del av kapaciteten i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet. Årskostnaderna är baserade på principen om att efterföljande avtalslängd motsvaras av föreslagna utbyggnadsplaner samt att det i avtalet införs en fast uppräkning av kostnaderna motsva- rande dagens s.k. SR index. Vid beräkningarna har en självkostnadskalkyl tillämpats i enlig- het med ägardirektiv enligt regeringens proposition 1991/92:140. Självkostnadskalkylen är uppdelad i två huvudgrupper, dels sär- kostnader (för tjänsten specifika kostnader, drift och kapital- kostnader), dels samkostnader (bl.a. gemensam infrastruktur såsom hus, fastigheter, kraft och digital radiolänk, drift och kapitalkostnader samt administrativa kostnader såsom staber, affärsenheter, lokaler samt teknisk utveckling). Kapitalkostnaderna har beräknats på ett för DAB-näten anpassat återanskaffningsvärde. Vid beräkning av avskrivningskostnader har använt följande avskrivningstider: antennanlägg- ning – FM , DAB ; radioutrustning – FM , DAB ; radiolänk – ; Övervakningssystem – . Kostnader för DAB-sändningar m.m. Utbyggnadsplanen för de två DAB-näten innefattar redundans motsvarande dagens existerande nätlösning. Otillgänglighetstal motsvarande värden gällande för dagens FM1–4 beräknas gälla för s.k. huvudsändare fr.o.m. och för samtliga sändare fr.o.m. . De fullt utbyggda DAB-näten kommer att vara inplacerade på cirka 218 stycken sändarstationer, varav äger cirka 185 stycken. Kostnaden för gemensam infrastruktur (mast, kraft och bygg- nad) delas utifrån antaganden om att den beläggs med rund- radioliknande tjänster, t.ex. marksänd TV, privatradio och underbärvågstjänster fram till släckning. Det beredskapsavtal som finns mellan och staten har antagits gälla även fortsättningsvis i syfte att planlägga för genomförande av ljudradioverksamhet under höjd beredskap och svåra påfrestningar på samhället i fred. Kostnaderna inkluderar regionala DAB-accesser för . Reinvesteringsnivån i FM-näten minimeras – 2020. Vid det datum då sändningarna i ett FM-nät upphör skall det bokförda värdet av FM-nätet i fråga vara noll. Påverkande faktorer på kostnadskalkylerna har angett att främst följande faktorer har kostnadspåver- kande effekt på redovisade kalkyler: Omfördelning av samkostnader, vilket påverkar kostnaden för utsändning av analog radio för perioden –2012, kan ändras beroende på de analoga TV-sändningarna skall upphöra samt i vilken takt och till vilken grad de digitala TV-näten skall byggas ut. Täckningskartornas konfidensintervall (täckningskartor är beräknade med 95 procents konfidensintervall). Reinvesteringsnivån i FM-näten –2020, tidpunk- ten då FM-sändningarna helt skall upphöra samt det bokförda värdet på FM-näten när de avvecklas (beräkningar utgår Kostnader för DAB-sändningar m.m. ifrån att reinvesteringsnivån i FM-näten minimeras –2020, att FM-sändningarna upphör helt samt att det bokförda värdet på FM-näten är noll när de avvecklas). Utvecklingen av kompletterande verksamheter inom (t.ex. Telekom). Den enskilda faktorn som har störst kostnadspåverkande effekt är enligt omfördelning av samkostnader för analog TV, ana- log radio, digital TV och digital radio. Beroende på hur det går med dessa fyra näts utbyggnad respektive avveckling får det stort genom- slag på kostnaderna för digitalradion för . Ytterligare faktorer som kan ha en kostnadspåverkande effekt är den grad av inomhustäckning och sammanhållande täckning som DAB-näten skall ha . De befintliga DAB-näten har pla- nerats utifrån de kriterier som anges i Wiesbadenplanen och de kost- nadskalkyler som redovisat till kommittén utgår ifrån Wiesbadenplanens planeringsförutsättningar. Som framgår av av- snitt 3.4 förutsätts det emellertid i Wiesbadenplanen att DAB-sänd- ningarna primärt skall ha mobil täckning, inte inomhustäckning. Även om en planering av DAB-näten efter Wiesbadenplanen ger en viss inomhustäckning, kan det alltså komma att ställas högre krav på inomhustäckning än vad som följer av den nuvarande nät- planeringen. Till exempel har () rekommenderat att DAB-näten inom täckningsområdena bör ha en medianfältstyrka på 61,9 dBuV/m mot dagens 58 dBuV/m. En höj- ning av medianfältstyrkan kan innebära att sändarnäten behöver förtätas med fler sändare, med ökade kostnader som följd. har uppgett att kostnaderna för att åstadkomma en bättre inomhustäckning måste relateras till kostnaderna för att erhålla en sammanhållande täckning i DAB-näten. har vidare uppgett att en höjning av fältstyrkan till den nivå som EBU rekommenderat skulle innebära en relativt marginell kostnadsökning, cirka tiotalet mnkr, sett utifrån den nuvarande planeringen av de befintliga DAB- näten. har därvid utgått ifrån att det främst är i storstäder- na och inte ute på landsbygden som det finns behov av en höjning av fältstyrkorna. Enligt uppnås redan enligt den befintliga nätplaneringen s.k. inomhustäckning enligt EBU:s kriterier för av befolkningen. Angående frågan om utbyggnaden av de digitala TV-näten har , i anslutning till behandlingen av regeringens proposition Kostnader för DAB-sändningar m.m. 2002/03:72 Digitala TV-sändningar, beslutat att de analoga TV-sänd- ningarna skall släckas ned helt . har beslutat att avslå regeringens förslag om att de digitala TV-näten skall byggas ut till en befolkningstäckning på mellan 98 och 99 procents befolkningstäckning. De skäl som anfördes till stöd för avslagsbeslutet var att vissa frågor borde utredas ytterligare, bl.a. kostnaderna för olika utbyggnadsalternativ av de digitala TV-näten. beslut innebär att regeringen senare skall återkomma till med ett nytt förslag om utbyggnadsgraden av de digitala TV-näten. I sin redovisning av kostnader för DAB-sändningar, har utgått ifrån de förutsättningar som följer av regeringens förslag. SR:s skatteplikt enligt mervärdesskattelagen (1994:200) Kostnaderna för DAB-näten är angivna exkl. mervärdesskatt i nedan- stående tabeller. var SR inte skattepliktigt enligt mer- värdesskattelagen (1994:200) för sin icke-kommersiella verksamhet, däribland sin utsändningsverksamhet. Till redovisade kostnadskalkyler tillkommer alltså för SR:s del alltså även kostnader för mer- värdesskatt. I detta sammanhang skall det nämnas att regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att ta fram ett underlag beträffande vissa frågor om finansieringen av verksam- heten inom radio och TV i allmänhetens tjänst (dir. 2003:120). I utredningsuppdraget ingår bl.a. frågan om SR skall bli skattepliktigt för sin icke-kommersiella verksamhet. SR:s kostnader för näthyra m.m. hyrde SR utsändningskapacitet av i fyra FM- nät (FM1–FM4; P1–P4) och i ett DAB-nät. Kostnaderna som SR betalade till för denna utsändningskapacitet jämte SR:s interna kostnader för programproduktion framgår av tabell 4.4. Kostnader för DAB-sändningar m.m. SR:s kostnadsstruktur för i mnkr inkl. mervärdes- skatt. Programproduktionskostnader DAB (särkostnad) Sändningskostnader DAB (särkostnad) Källa: SR. kostnader 2003 befintliga DAB-näten Av tabellerna 4.5 och 4.6 framgår sär- och samkostnader 2003 befintligt utbyggda DAB-näten (det nationella DAB- nätet och det regionalt nedbrytbara DAB-nätet) samt FM-näten (FM1–FM4). har uppgett att samkostnaden för FM-näten blir lägre som en konsekvens av utbyggnaden av de digitala TV-näten. årliga särkostnader för befintligt utbyggda två DAB-nät och fyra FM-nät (FM1–FM4; P1-P4) fram till och med . Kostnaderna är redovisade exkl. mervärdesskatt. Särkostnader för DAB-nät, mnkr Särkostnader för FM-Nät, mnkr Kostnader för DAB-sändningar m.m. årliga samkostnader för befintligt utbyggda två DAB-nät och fyra FM-nät (FM1–FM4;P1–P4) fram till och med . Kostnaderna är redovisade exkl. mervärdesskatt. Samkostnader för DAB-nät, mnkr Samkostnader för FM-nät, mnkr Samkostnader för FM- och DAB-nät, Jämförelsevis kan det, som framgår av tabell 4.4, nämnas att SR –2003 betalat cirka inkl. mervärdes- skatt till för hyra av det nationella DAB-nätet. För dessa utsändningar har samtliga befintliga sändarstationer i DAB-nätet inte använts, utan täckningsgraden har uppgått till cirka 35 procents befolkningstäckning mot i och för sig möjliga cirka 85 procents befolkningstäckning. Allmänna utgångspunkter och tidsplan för ett teknikskifte från FM till DAB SR har anfört att det förefaller rimligt att anta att teknikskifte från FM till DAB kan genomföras på ytterligare 10– . När det gäller SR:s syn på utbyggnaden och avvecklingen av DAB- resp. FM-näten under teknikskiftet, har SR påpekat att digital- radions framgång är beroende av konsumenternas upplevda nytta av den nya distributionsformen. SR har uttalat att ett framgångsrikt tek- nikskifte förutsätter att konsumenternas betalningsvilja för de extra kostnader DAB-sändningarna för med sig ökar i takt med att DAB-nätens täckningsgrad och tillgänglighet ökar. SR:s olika utbyggnadsalternativ för DAB-näten utgår ifrån att DAB-näten skall byggas ut successivt både vad gäller täckning och tillgänglighet. Vidare förutsätter SR:s planer för teknikskiftet att FM-näten skall avvecklas successivt fram till dess DAB-näten är fullt utbyggda. Enligt SR leder de föreslagna begränsningarna av DAB-nätens täckning och tillgänglighet då teknikskiftet pågår till en stor reducering av parallellsändningskostnaderna. Be- gränsningarna motiveras enligt SR av att en stor del av utbudet i Kostnader för DAB-sändningar m.m. DAB-sändningarna parallellt kommer att finnas tillgängligt i FM- sändningarna, inklusive det viktiga beredskapsnätet FM4. Ytterligare ett argument som SR fört fram till stöd för föreslagna begränsningar är att antalet konsumenter som har tillgång till DAB-mottagare under inledningsskedet av teknikskiftet kan förutsättas vara relativt få. SR har framhållit att en successiv avveckling av FM-näten skulle innebära besparingar samt att parallellsändningskostnaderna skulle kunna minskas om nyinvesteringar i FM-näten kan undvikas. Enligt SR skulle en plan för avveckling nät för nät t.ex. kunna innebära att FM2 avvecklas först, följt av FM3, FM1 och sist FM4. Att FM4 bör avvecklas sist har motiverats utifrån att detta nät har den mest selektiva täckningen, dvs. att nätet är geografiskt nedbrytbart, samt att nätet används för beredskapsändamål. I anslutning till SR:s och tidsplaner för ett teknikskifte har SR förtydligat att olika aspekter nämnda i delbetänkandet (SOU 2002:38) bör klarläggas och ligga som grund för bedömningen när de analoga FM-sändningarna kan avslutas. I delbetänkandet (s. 174 f.) nämns som exempel på sådana aspekter bl.a. den geografiska täck- ningen av marksänd DAB-radio, antal sålda mottagare, lyssnande på DAB-radio, parallellsändningskostnader för FM och DAB samt den besparing som en avstängning av FM-näten skulle medföra. Allmänt om SR:s resursbehov för DAB-sändningar Enligt SR uppgår bolagets interna kostnader (kostnader exkl. kost- nader för hyra av distributionsnät) för dess programuppdrag inom ramen för digitalradiosändningarna till , se tabell 4.4. Beloppet utgör en del av de som SR under inneva- rande tillståndsperiod använt för digitalradiosändningar. Resterande del av nämnda summa har SR använt för hyra av kapacitet i det nationella DAB-nätet. SR har uppgett till kommittén att SR förut- satt att bolagets interna kostnader kommer att behandlas inom ramen för de parlamentariska beredningar som sker inför varje till- ståndsperiod. SR har därför inte angett vilka resurser bolaget har behov av vid ett realiserande av något av de tre utbyggnads- och avvecklingssalternativen. SR har bedömt att det inte är möjligt att finansiera bolagets kostnader för hyra av kapacitet i DAB-näten genom produktivitets- förbättringar, utan att kvaliteten och kvantiteten i SR:s programut- Kostnader för DAB-sändningar m.m. bud riskerar att försämras. SR anser att resurser som frigörs genom rationaliseringar i programverksamheten måste tillfalla densamma. Om SR skulle erhålla realt ökade intäkter fram till och med skulle utbyggnadstakten av DAB- näten enligt SR kunna påskyndas motsvarande effekten av intäkts- ökningen. På motsvarande sätt har SR funnit att realt minskade intäkter fram till och med skulle bromsa utbyggnadstakten av DAB-näten motsvarande effekten av intäktsminskningen. Nätkostnader utifrån SR:s alternativ 1 för ett teknikskifte från FM till DAB Som grund för beräkningarna av de kostnader som ett teknikskifte från FM-sändningar till DAB-sändningar skulle föra med sig, har för SR:s alternativ 1 utgått ifrån den utbyggnadstakt för DAB-näten och den avvecklingstakt för FM-näten som framgår nedan i tabell 4.7. Utbyggnads- och avvecklingsplanen har utformats i samarbete mellan SR och . Föreslagen tidsplan för utbyggnad av DAB-nät och av- veckling av FM-nät. De täckningsgrader i procent som anges i tabellen avser befolkningstäckning. Källa: SR och . För den i tabell 4.7 angivna utbyggnaden av DAB-näten har angett att valet av sändarstationer i etapp 1–2 baserats på redan driftsatta sändarstationer. För etapp 3–6 har angett att Kostnader för DAB-sändningar m.m. sändarstationer som bäst skulle bidra till befolkningstäckningen valts framför stationer som skulle bidra till en mera sammanhållande täck- ning i nätet. För att minska de kostnader som en utbyggnad av DAB-näten medför har i samråd med SR utgått ifrån att det regionala DAB-nätet inledningsvis skall möjliggöra sändningar endast i ett begränsat antal regionala områden. Allteftersom det regionala DAB- nätet byggs ut kommer sedan möjligheterna till ytterligare regional inbrytning att införas genom att antalet regionala multiplexer utökas. SR:s och utbyggnadsplan för multiplexstationerna i det regionala DAB-nätet framgår av tabell 4.8. Utbyggnadstakt för multiplexstationer i det regionala DAB-nätet. Källa: SR och . Enligt framlagd utbyggnadsplan för multiplexstationerna i det regio- nala DAB-nätet framgår det att sändningar i det regionala nätet under etapp 1 endast kan ske till fyra olika områden i . Under etapp 2 kan sändningar ske till sex olika områden, under etapp 3 till 13 olika områden, osv. Först under etapp 6 är det tänkt att det regio- nala nätet skall vara utbyggt för regionala sändningar till 19 olika områden i . Av tabellerna 4.9, 4.10 och 4.11 framgår sär- respektive samkostnader för DAB-och FM-näten om dessa nät byggs ut enligt den plan för teknikskiftet som redovisats i tabell 4.7. Kostnader för DAB-sändningar m.m. särkostnader för DAB- och FM-näten vid en utbyggnad och avveckling av näten enligt den plan som redovisas i tabell 4.7. Kostnaderna är redovisade exkl. mervärdesskatt. nät/en, mnkr/år näten, mnkr/år samkostnader för DAB- och FM-näten vid en utbyggnad och avveckling av näten enligt den plan som redo- visas i tabell 4.7. Kostnaderna är redovisade exkl. mervärdesskatt. och FM-nät, mnkr/år sär- och samkostnader för DAB-näten vid en utbyggnad och avveckling av näten enligt den plan som redovisas i tabell 4.7. Kostnaderna är redovisade exkl. mervärdesskatt. för DAB-näten, mnkr/år Om DAB-näten skulle byggas ut enligt den tidsplan som framgår av tabell 4.7 och om FM-näten (FM1-FM4; P1–P4) skulle avvecklas först när DAB-näten är fullt utbyggda () skulle SR:s totala kostnader för näthyra (FM och DAB) till följd av tekniksskiftet vid olika scenarier för kapacitetsutnyttjande i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet uppgå till de belopp som framgår av tabellerna 4.12–13. Kostnader för DAB-sändningar m.m. SR:s totala kostnader för näthyra (FM och DAB) om DAB-näten byggs ut enligt SR:s alternativ 1 och FM-näten avvecklas först när DAB-näten är fullt utbyggda. SR förfogar över hela kapa- citeten i både det nationella och det regionalt nedbrytbara DAB-nätet. Förutom kostnaden för (som är angiven inkl. mervärdes- skatt) är kostnaderna angivna exkl. mervärdesskatt. behov, mnkr/år SR:s totala kostnader för näthyra (FM och DAB) om DAB-näten byggs ut enligt SR:s och plan och FM-näten avvecklas först när DAB-näten är fullt utbyggda. SR förfogar över hela kapaciteten i det nationella DAB-nätet och i medeltal en tredje- del av kapaciteten i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet. Resteran- de kapacitet i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet är uthyrd till andra aktörer. Kostnaderna är angivna exkl. mervärdesskatt. behov, mnkr/år Av tabellerna 4.9–10 framgår sär- och samkostnader för DAB- och FM-näten om dessa avvecklas enligt den plan som redo- gjorts för i tabell 4.7. Vidare framgår det av tabell 4.12 vilket resurs- behov SR skulle ha avseende näthyra dels om DAB-näten byggs ut enligt plan och FM-näten skulle avvecklas först när DAB-näten är fullt utbyggda, dels om SR skulle förfoga över hela kapaciteten i näten. Eftersom använt en självkostnadsprincip vid beräk- ningarna utgör skillnaden mellan kostnadsposterna i tabellen 4.12 och kostnadsposterna i tabellerna 4.9–10 därför den besparing som uppnås genom att avveckla FM-näten enligt plan istället för att avveckla dem när DAB-näten är fullt utbyggda, dvs. Dessa besparingar framgår av tabellen 4.14. Kostnader för DAB-sändningar m.m. Besparing om FM-näten avvecklas enligt plan jämfört med om FM-näten avvecklas först när DAB-näten är fullt utbyggda (). Beloppen är angivna exkl. mervärdesskatt. Källa: och kommitténs egna beräkningar. Om DAB-näten skulle byggas ut och FM-näten (FM1–FM4) skulle avvecklas enligt tabell 4.7, skulle SR:s totala resursbehov till följd av tekniksskiftet vid olika scenarier för kapacitetsutnyttjande i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet uppgå till de belopp som framgår av tabellerna 4.15–4.16. SR:s totala kostnader för näthyra (FM och DAB) om DAB-näten byggs ut och FM-näten avvecklas enligt tabell 4.7. SR förfogar över hela kapaciteten i både det nationella och det regionalt nedbrytbara DAB-nätet. Kostnaderna är angivna exkl. mervärdes- skatt. behov, mnkr/år Kostnader för DAB-sändningar m.m. SR:s totala kostnader för näthyra (FM och DAB) om DAB-näten byggs ut och FM-näten avvecklas enligt tabell 4.7. SR förfogar över hela kapaciteten i det nationella DAB-nätet och i medeltal en tredjedel av kapaciteten i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet. Övrig kapacitet i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet är uthyrd till andra aktörer. Kostnaderna är angivna exkl. mervärdes- skatt. behov, mnkr/år Nätkostnader utifrån SR:s alternativ 2 för ett teknikskifte från FM till DAB SR:s alternativ 2 skiljer sig från alternativ 1 när det gäller utbygg- nadstakten av det regionalt nedbrytbara DAB-nätet fram till och med . Utbyggnadstakten vad gäller täckning och regionala multiplexstationer framgår av tabellerna 4.17 och 4.18. överensstämmer SR:s alternativ 1 och 2 med varandra. Föreslagen tidsplan för utbyggnad av DAB-nät och av- veckling av FM-nät. De täckningsgrader i procent som anges i tabellen avser befolkningstäckning. Källa: SR och . Kostnader för DAB-sändningar m.m. Utbyggnadstakt för multiplexstationer i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet. Källa: SR och . Eftersom alternativ 1 och 2 överensstämmer kommer kostnadsbilden utifrån alternativ 2 att överensstämma med alternativ 1. Dessa kostnader har redovisats ovan under rubriken utifrån SR:s alternativ 1 för ett teknik- skifte från FM till DAB. I den följande redovisningen av alternativ 2 redovisas därför enbart kostnaderna för DAB-näten –2011. uppskattade årliga kostnader (sär- och samkost- nader) för DAB-näten –2011 utifrån SR:s alternativ 2. Kostnaderna är redovisade exkl. mervärdesskatt. Jämfört med alternativ 1 ökar alltså de totala kostnaderna för DAB- näten enligt alternativ 2 med cirka exkl. mervärdesskatt –2007 och med cirka exkl. mervärdes- skatt –2011. Om SR skulle förfoga över hela kapaciteten i båda DAB-näten kommer SR:s resursbehov alltså att öka med i snitt cirka exkl. mervärdesskatt –2011 jämfört med om SR:s alternativ 1 skulle väljas. Kostnader för DAB-sändningar m.m.