sou · GSB335 · 2005-01-01 00:00:00 — Elever som saknar godkända betyg i ett eller flera av de behörig- hetsgivande ämnena från föreslås därför bli prelimi- närt antagna till en sektor i gymnasieskolan och erbjudas en indivi- duellt upplagd studiegång. Förslaget innebär att antagningen blir definitiv när eleven läst in det eller de ämnen där de saknar god- kända betyg. Avsikten är att här redovisa genomförandet av försöksverksamhe- ten med avseende bl.a. på urvalet av kommuner och skolor och organisationen av försöket. Timplanedelegationen har inte förordat några särskilda lösningar eller modeller för skolornas arbete utan timplan. Nedan framgår dock att delegationen i stället har sökt bidra till utvecklingen i försöket genom att erbjuda forum för erfarenhetsutbyte och genom att stimulera etablerandet av kommu- nala nätverk. Dessutom redogörs för uppläggningen av uppföljning och utvärdering samt den forskning som delegationen initierat. 3.1Urval av kommuner och skolor /2000 bjöds alla landets kommuner in att ansöka om deltagande i försöksverksamhet med utbildning utan timplan i . Av inbjudan framgick att försöksverksamheten skall följa förordningen (1999:903) om för- söksverksamhet med utbildning utan timplan i . Vidare fanns information om de krav som ställs på deltagande kommuner och skolor samt vad försöket innebär. Vid sitt sammanträde beslutade Timplanedele- gationen att 80 av de 95 kommuner som sökt skulle få delta i den femåriga försöksverksamheten. Beslutet grundade sig på en samman- vägd bedömning av de ansökande kommunernas skolplan, kvalitets- redovisning och ansökan i sin helhet. Dessutom hade delegationen i uppgift att göra ett representativt urval bl.a. med avseende på kom- munernas storlek och geografiska läge. En av de 80 utvalda kommu- nerna avstod senare från att delta i försöket. De deltagande kom- munerna redovisas i tabell 3.1. Vid en rikskonferens för de deltagande kommunerna blev det tydligt att både kommunerna och de skolor som de avsåg att anmäla till försöksverksamheten hade kommit olika långt i sina förberedelser inför försöket. Skolorna avsåg också att gå olika snabbt fram i och ha delvis olika inriktning för sitt utvecklings- arbete. Vissa skolor planerade stora förändringar redan inför skol- starten . I dessa hade förberedelser pågått , redan innan beslutet om deltagande kommuner fattades av dele- gationen. I andra innebar deltagandet i försöket startpunkten för en planering av ett kommande utvecklingsarbete. Mot denna bakgrund ändrade delegationen sin ursprungliga plan att samtliga skolor som skulle få delta i försöket skulle anmälas av kommunerna . Kommunerna anmodades i stället att redovisa en preliminär bedömning av vilka skolor som skulle vara med i försöksverksamheten. En slutlig av- stämning av läget gjordes . Fram till denna tidpunkt tog således delegationen emot nya anmälningar av skolor från kommunerna. Slutligen anmäldes knappt 900 skolor till försöks- verksamheten. Det innebär att av landets kommunala grundskolor deltar i försöket. Krav på kommuner och skolor För att få delta i försöksverksamheten skall kommuner och skolor uppfylla vissa nationellt fastställda krav. I stort handlar det om ett tydliggörande av de krav som redan ställs på kommuner och skolor inom ramen för mål- och resultatstyrningen av skolan. De krav som ställs på kommunerna och skolorna för att få delta i försöket framgår i sin helhet av förordningen om försöksverksamhet med utbildning utan timplan i (1999:903) och av de sär- skilda krav på kommunerna respektive skolorna som Timplane- delegationen ställde inför försöket (bilaga 5). Av inbjudan till för- söket framgick också att avsikten med försöksverksamheten inte är att den nationella timplanen, fastställd av , skall ersättas av centralt fastställda kommunala timplaner. Krav på deltagande kommuner För att få komma i fråga för försöksverksamheten skulle en kom- mun minst uppfylla de krav som ställs generellt på kommuner avse- ende styrning, uppföljning och utvärdering samt kvalitetssäkring av skolan. Det innebär bl.a. att kommunen skall ha en aktuell skolplan och upprätta skriftliga kvalitetsredovisningar som svarar mot de krav som ställs i förordningen om kvalitetsredovisning inom skolväsendet (1997:702). I ansökan fick kommunen dessutom redovisa syftet med att del- ta i försöksverksamheten, ansvarfördelning i kommunen och orga- nisation för försöket, planerat stöd till deltagande skolor, even- tuella gemensamma utgångspunkter och övergripande riktlinjer för skolorna i försöket samt planerade insatser för att kvalitetssäkra skolans verksamhet under försöket. De skolor som deltar i för- söket skall ha tillfredsställande kvalitetssäkringssystem där problem upptäcks och kan åtgärdas . Kommunen svarar även för att de skolor som deltar i försöket har förankrat detta hos personal, elever och föräldrar. Kommunen skall vara beredd att informera andra kommuner och skolor om genomförande och utvärderingsresultat, ge representan- ter för kommunledning, skolledning och lärare möjlighet att delta i nätverksmöten, seminarier och uppföljningskonferenser samt delta i nationella utvärderingar och uppföljningar, liksom i forskningspro- jekt som genomförs med anledning av försöksverksamheten. Krav på deltagande skolor För att en skola skall kunna delta i försöksverksamheten krävs att kommunen ingår i försöket samt att skolorna uppfyller vissa natio- nellt fastställda krav. Deltagande kommuner svarade för urvalet av skolor till försöket. Det var således kommunernas uppgift att pröva om intresserade skolor uppfyllde de fastställda kraven för att få delta och sedan an- mäla dessa till Timplanedelegationen. Detta bör ses som ett uttryck för den ansvarsfördelning som generellt råder mellan stat och kom- mun inom skolområdet. Liksom för kommunerna är ett minimikrav på skolorna att de uppfyller de krav som ställs i det mål- och resultatstyrda systemet. Vid varje grundskola skall det t.ex. finnas en lokal arbetsplan samt upprättas skriftliga kvalitetsredovisningar med en bedöm- ning av dels om de nationella målen för utbildningen nås, dels vilka åtgärder skolan avser att vidta om målen inte uppnås. Inför för- söket var därför en förutsättning för deltagande i försöksverksam- heten att det fanns rutiner för arbetet med kvalitetsredovisning på skolan. Varje skola skulle dessutom redovisa syftet med att delta i för- söksverksamheten till kommunen. Krav ställdes på att skolans be- slut om deltagande förankrats med personal, elever och föräldrar samt på att skolan hade en plan för att göra elever och föräldrar fortlöpande delaktiga i verksamheten. Skolorna skulle också redovisa till kommunen hur rektor och lärare avsåg att kvalitetssäkra utbildningen för de enskilda eleverna, t.ex. avseende mål att sträva mot, mål att uppnå, total garanterad undervisningstid, balansen i skoldagen, över skolåret och över hela grundskoletiden, balansen mellan teori och praktik i undervisningen samt elevernas möjligheter att göra egna val. I kraven underströks att det med anledning av försöksverksam- heten även kan finnas behov av kompetensutveckling för skolans personal. Som nämnts inledningsvis har Timplanedelegationen som huvud- saklig uppgift att leda, stödja och utvärdera försöksverksamheten, initiera eventuella konferenser och nätverk som stöd för kommu- ner och skolor samt lämna underlag till regeringens ställningstagan- de om och i så fall hur timplanen i skall avskaffas. Det faktiska genomförandet av försöket sker dock i de knappt 900 del- tagande skolorna för vilka kommunerna är huvudmän med sed- vanligt ansvar. En övergripande skiss av hur försöket är organiserat framgår av figur 3.1 nedan. Figur 3.1 Organisation av försöksverksamheten Det är omöjligt för Timplanedelegationen att ha direkt kontakt med varje deltagande skola. De kontaktpersoner som varje kommun har utsett är därför viktiga nyckelpersoner. Genom dessa kan dele- gationen föra ut information till skolorna. Kontaktpersonen kan också förmedla intryck från skolorna till delegationen. I många kommuner är dessutom en av kontaktpersonernas viktigaste upp- gifter att stödja den lokala skolutvecklingen i de deltagande sko- lorna. Hur utvecklad denna roll är och hur den har utformats skiljer sig mellan kommunerna. Många kontaktpersoner har bildat lokala nätverk för erfarenhetsutbyte och kompetensutveckling där kom- munens deltagande skolor ingår. De flesta kommuner ingår dess- utom i regionala nätverk med andra kommuner. Nätverken har andra förutsättningar än enskilda kommuner att anordna större arrangemang, som t.ex. konferenser med externa föreläsare. Varje skola i försöket har friheten att utforma sin undervisning utan att ta hänsyn till den nationella timplanen. Timplanedelega- tionen har inte förordat några särskilda lösningar eller modeller med anledning av försöket. I stället har delegationen bidragit till erfarenhetsutbyte framför allt mellan kommunerna. Det har bl.a. skett vid de konferenser för kontaktpersonerna, som delegationen har anordnat . Vid konferenserna har även perso- nal från skolor, forskare och andra experter deltagit som föreläsare. Timplanedelegationen har dessutom arrangerat en utbildning för kommunföreträdarna på temat Att dokumentera förändrings- processer. Företrädare för delegationen har vidare genomfört kommun- och skolbesök samt deltagit i olika former av regionala arrangemang. Vid kontaktpersonskonferenserna och vid de regio- nala arrangemangen har delegationen uppmärksammat frågor som skolorna har haft anledning att reflektera över, i vissa fall mot bak- grund av tendenser som delegationen har iakttagit vid sin uppfölj- ning av försöket. På redovisas de formella förut- sättningarna för försöksverksamheten, dvs. både förordningen om försöket och delegationens direktiv. Vidare ges allmän information om försöksverksamheten och uppgifter om deltagande kommuner och skolor. Delegationen har vinnlagt sig om att publicera uppfölj- ningspromemorior och redovisningar från de utvärderings- och forskningsprojekt som knutits till försöket. Webbplatsen har varit mycket välbesökt. Tyvärr gäller detta inte för det diskussions- forum som finns på webbplatsen för i första hand personal, elever och föräldrar vid skolorna respektive kommunernas kontaktperso- ner. Där har aktiviteten varit mycket låg. Timplanedelegationens referensgrupp med representanter för ele- ver, föräldrar, handikapporganisationer och tjänar som forum för informationsutbyte. I referensgruppen har bl.a. diskuterats uppläggningen av de särskilda elevsamtal och den föräldrahearing som genomfördes inför arbetet med detta betänkande. Till delegationen har dessutom knutits ett 15-tal fristående skolor samt några statliga specialskolor för erfarenhets- utbyte m.m. 3.3Uppföljning, utvärdering och FoU Timplanedelegationen skall enligt direktiven systematiskt under- söka och värdera –om och hur kommunerna uppfyller de olika krav som ställs i försöksverksamheten, –om kommunernas och skolornas uppföljning, utvärdering och egentillsyn är tillräcklig för att garantera kvalitet och likvärdig- het, –om och hur en avskaffad timplan medför en bättre målupp- fyllelse för olika elevgrupper samt –om det krävs justeringar i skollag, läroplan, kursplaner etc. eller i kraven på kvalitetskontroll om timplanen tas bort. Direktiven understryker särskilt att elevernas perspektiv skall bely- sas i utvärderingen. Det framgår också att delegationen har haft i uppgift att lämna förslag till regeringen om vilka forsknings- och utvecklingsprojekt som skulle knytas till försöket. Timplanedelegationen har initierat en omfattande uppföljning och utvärdering samt forskning och utveckling. Resultaten från dessa ingår bland andra underlag i delegationens redovisning och över- väganden i detta delbetänkande. Här presenteras de viktigaste akti- viteterna. Timplanedelegationen har sedan försöket startade samlat in upp- gifter från deltagande skolor och kommuner. Inledningsvis redo- visade skolorna sina syften med att delta i försöket, något kommu- nerna gjort redan i sin ansökan. Skolorna har sedan varje höst fått redovisa till delegationen vilka förändringar de genomfört under föregående läsår samt vilka förändringar de planerat under pågå- ende läsår. Som stöd för skolornas arbete med att dokumentera sitt förändringsarbete har delegationen erbjudit en vägledning (se bilaga 6) som lagts ut på delegationens webbplats. Där har delegationen även presenterat sammanfattande redovisningar av skolornas doku- mentationer. Kontaktpersonerna har vidare på delegationens upp- drag redovisat sina intryck från försökets första . Delegationen lade stor vikt vid att kontaktpersonerna gav sin personliga bild av vad de funnit väsentligt. De flesta av kontaktpersonerna har följt sin kommuns deltagande skolor under hela försöket och har därför ett unikt perspektiv på utvecklingen i skolorna. har på delegationens förfrågan gjort särskilda sam- manställningar av de uppföljningsdata som finns för alla skolor. Dessa innehåller faktorer som t.ex. antal elever, frekvens av modersmål, språkval, lärartäthet och betygsresultat. till grund för presentationen av skolorna i försöket samt för redo- visningen av utvecklingen av elevernas studieresultat. Uppföljnings- datan ger både en bild av i vilka avseenden skolorna skiljer sig från övriga kommunala grundskolor och en uppfattning av utvecklingen . har dessutom i samverkan med Timplanedelegationen gjort särskilda analyser av det preliminära underlag som tagits fram i samband med verkets nationella utvärdering av 2003 (NU 2003). Både detta underlag och uppföljningsdata har en särställning genom att vara från försöket oberoende data. Slutligen har Timplanedelegationen knutit externa utvärderings- projekt till försöket. Denna utvärdering avser att komplettera och fördjupa övrig uppgiftsinsamling och analys, bl.a. genom fokus på verksamheten i klassrummet och skolan, t.ex. genom fallstudier. Av offertförfrågan framgår att delegationen önskade få belyst resultat och måluppfyllelse, inriktningen av skolornas utvecklings- och för- ändringsarbete samt inflytande och delaktighet för personal, elever och föräldrar. Delegationen underströk att elever i behov av särskilt stöd bör uppmärksammas särskilt, såväl i redovisning som analys. De fyra utvärderingsprojekten är: 1.Resultat och måluppfyllelse. Utvärderarna frågar sig hur timplaneförsöket påverkar uppfatt- ningar av kunskapens karaktär samt självkänslan hos elever och lärare. En effekt som utvärderarna vill spåra är hur elever och lärares uppfattningar av kunskap förändras under försöket samt hur mycket eleverna lär sig. Projektet mäter dock inte elevernas kunskaper direkt. I stället fokuserar man på hur försöket på- verkar kapacitetsupplevelsen, individernas självkänsla, som enligt forskningen är ledet före själva kunskapen. Man kan säga att projektet utvärderar vilken effekt försöket har på förutsätt- ningarna för kunskap och måluppfyllelse. Utvärderingen baseras på flera enkätundersökningar, såväl breda enkäter till rektorer på samtliga skolor i försöket, enkäter till lärarna på drygt 100 skolor i försöket och 19 referensskolor samt enkäter till elever 5 och år 8 på ett mindre antal skolor i ett särskilt urval. 2.Arbetet med bedömningen av resultat och måluppfyllelse. Institu- tionen för hälso- och beteendevetenskap vid . Utvärderingen studerar skolornas kvalitetsarbete i förhållande till de nationella målen. Elva skolor från tre olika kommuntyper undersöks; åtta försöksskolor och tre referensskolor. Skolorna har elever mellan år 1 och år 9. Utvärderingen genomförs med utgångspunkt i dokument från de skolor som ingår i undersök- ningen samt genom enkäter till lärare på skolorna. 3.Tidsplanering, tidsanvändning, tidsdisciplin, bedömning och lik- värdighet. Utvärderingen fokuserar yttre ramar för tidsplanering och tids- användning, tidsanvändningens inre dynamik samt försöks- verksamhetens resultat i ett likvärdighetsperspektiv. Elever i behov av särskilt stöd framhålls också särskilt i projektplanen. Projektet följer fyra försöksskolor och två referensskolor i en kommun. samtliga skolår finns representerade i urvalet. Utvärderarna har inhämtat synpunkter från politiker, förvaltningschef, distriktschefer och utvecklingsledare samt skol- ledningar, lärare och elever. 4.Arbete med mål, beslutsfattande och utvärdering samt konsekven- ser för resursfördelning mellan kärnämnen och estetiska ämnen. Utvärderingen studerar arbete med mål, beslutsfattande och ut- värdering i skolor med försök utan timplan, samt konsekvenser för resursfördelning mellan olika ämnen. Utvärderingen baseras bl.a. på enkäter besvarade av lärare, elever och föräldrar från sju 7–9 skolor (fem försöksskolor och två referensskolor) i fem kommuner. I en delstudie fokuseras rektors pedagogiska ledningsansvar. Intervjuer har genomförts med rektorer från skolor som deltar respektive inte deltar i försöksverksamheten. Upphandlingen av utvärderingsprojekten skedde och projekten startade sitt arbete . Samtliga projekt har hit- tills redovisat en delrapport till delegationen, i vissa fall också yt- terligare underlag. Alla projekten redovisade resultat vid den konfe- rens som delegationen anordnade för deltagande kommuner samt berörda myndigheter, organisationer m.fl. . Uppgifter om rapporter från utvärderingsprojekten redovisas i bilaga 7. Forskning och utveckling (FoU) I regeringens proposition (prop. 1998/99:110) konstaterades att försöksverksamheten utan nationell timplan är intressant från forskningssynpunkt, bl.a. genom att erbjuda möjligheter att jäm- föra skilda undervisningssituationer med varierande grad och art av tidsstyrning. En forskningsinsats erbjuder möjligheter att på ett fördjupat och långsiktigt sätt studera hur en minskad tidsstyrning påverkar t.ex. det långsiktiga mål- och resultatstyrningsarbetet, undervisningens innehåll, metoder och organisation samt det lokala samspelet mellan olika aktörer i skolan. En forsknings- och ut- vecklingsinsats borde kunna ge ökade kunskaper om processerna bakom elevers och lärares tidsanvändning i samspel med övriga faktorer av betydelse för lärandet. lämnade Timplanedelegationen förslag till regeringen om vilka forsknings- och utvecklingsprojekt som borde knytas till försöksverksamheten. Regeringen avsatte också medel för detta ändamål fr.o.m. . Timplanedelegationen inbjöd universitet och högskolor att ansöka om sådana medel för att bedriva forskning och utveckling i anslutning till försöket. Delegationen underströk särskilt att den välkomnade tvärvetenskapliga ansatser samt att den var positiv till samarbets- projekt med kommuner och skolor. Efter förslag från Timplanedelegationen beslöt regeringen att be- vilja följande projekt medel för forskning och utveckling i anslut- ning till försöket: 1.Estetiskt lärande i timplanelös skola. Projektet tar utgångspunkt i de estetiska ämnenas betydelse, identitet och utvecklingsmöjligheter i en skola utan timplan. Projektet består av två huvuddelar – utveckling respektive forsk- ning. Utvecklingsarbetet innebär en gradvis påverkan på orga- niseringen av undervisningen inom arbetslagens ram med hän- syn till de villkor som utgör ramar för det enskilda arbetslagets Forskningsdelen studerar med särskilt fokus på musikämnet tre arbetslag från två 7–9 skolor i försöket och en utanför. Skolorna sammanfaller inte med de som ingår i projek- tets utvecklingsdel. En central fråga för projektet är om de estetiska ämnena riskerar att förlora sin identitet vid ämnes- integration och tematiskt arbete. 2.Elevernas, lärarnas och skolledarnas lärande samt planering. I en delstudie belyses dels vad en skola utan timplan betyder för elevers lärmiljöer och för elevinflytandet, dels vilka konse- kvenser en skola utan timplan får för det dagliga arbetet mellan de vuxna på skolan, för lärarnas lärande om elevaktivt arbetssätt samt för deras inflytande över sin arbetssituation. Studien base- ras på intervjuer med lärare från åtta skolor i en kommun. Samtliga skolår ingår i urvalet. En andra delstudie som har mer av utvecklingskaraktär bely- ser skolledarnas lärande under försöket. Bland annat studeras vilken betydelse skolledarskapet har för hur man på skolan tar tillvara de möjligheter som en skola utan timplan ger samt vad skolledare lär om hur man kan bidra till skolutveckling utifrån försöket. Nio rektorer från fem grundskolor ingår i delstudien som har fokus på skolor med elever i senare år. 3.Vad händer när timplanen slopas? Projektet fokuserar hur de nationella målen tolkas och even- tuellt omtolkas under försöket samt hur målen gestaltas i var- dagsarbetet. Forskarna belyser även hur olika utvärderings- och kvalitetsrutiner utvecklas, vilka aspekter som blir föremål för utvärdering samt om detta påverkar relationen mellan lärare, elever och föräldrar. Graden av måluppfyllelse och hur eleverna påverkas av olika former och grad av tidsstyrning samt elever- nas möjligheter till egna val och möjligheter att uppnå målen är ytterligare områden som undersöks i projektet. Arbetet baseras på dokumentanalyser, individuella intervjuer liksom intervjuer i grupp, arbete i fokusgrupper samt observa- tioner med etnografisk inriktning. För att studera lärares och rektorers uppfattning har lärare och rektorer från fyra kommuner intervjuats. Samma fyra kommuner har legat till grund för en schemastudie för att studera vad och hur tiden används i skolan. Samtliga skolår i finns represen- terade i urvalen. 4.Timplanelösa skolors miljöer för lärande. Projektet är inriktat på vad som händer med skolarbetets orga- nisering, struktur och innehåll samt vilka konsekvenser det får för lärarnas arbete och elevernas bildningsgång att arbeta utan timplan. I en delstudie om konsekvenser för lärarnas arbete fokuseras processen i arbetslagen . Fors- karna frågar sig bl.a. vad som kommer att styra när timplanen inte styr samt vilken betydelse styrdokumenten och särskilt kursplanerna får i arbetslaget. Hur kommer lärarna att förhålla sig till schema, klocktid och lektionssalar? I en delstudie om konsekvenser för elevernas bildningsgång studeras detta i relation till skolans uppdrag om likvärdighet och allsidighet och med avseende på individualisering och elev- inflytande. Arbetet genomförs som fallstudier där fem arbetslag från fyra skolor i tre kommuner ingår. Fokus är senare år. 5.Skola utan nationell timplan (SKUT). Projektet syftar till att beskriva, kritiskt analysera och pröva olika förklaringsmodeller för hur den lokala timplanen formas och förverkligas i försöksskolor och jämförelseskolor. Under- sökningen fokuserar vilka motiv och drivkrafter skolor och kommuner har för att medverka respektive inte medverka i för- söket, vilka frågor och problem som uppstår när friheten att använda tiden ökar samt hur processerna ser ut på skolnivå, vilka som involveras, konflikter liksom elevernas möjlighet att påverka. Vidare fokuseras vilken omfördelning som sker av tiden i förhållande till ämnen och ämnesinnehåll samt hur föränd- ringarna påverkar lärarna. Frågorna studeras i ett urval skolor och kommuner inom ramen för två extensiva studier och två intensivstudier. Skolor och kommuner som deltar i försöket jämförs med sådana som valt att stå utanför. 32 skolchefer har intervjuats om varför deras kommuner ansökte eller inte ansökte om att få delta i för- söksverksamheten utan timplan. Vidare har en enkät riktats till 400 slumpmässigt valda rektorer som arbetar i skolor med ele- ver i senare år. Denna enkätundersökning har också legat till grund för urvalet av tre skolor av olika karaktär för mer ingående fallstudier. Studierna har i huvudsak fokus . 6.Tid Organisation (). I projektet studeras timplanen som statligt styrinstrument samt hur styrning och kontroll samspelar med sociala, kulturella och politiska förändringar. Vidare studeras vilka konsekvenserna blir på lokal nivå, dvs. vad som händer i de enskilda skolorna och klassrummen samt hur förändringarna möts av skolans aktörer.