sou · GSB3107d3 · 2005-01-01 00:00:00 — 1 Om biträden uppträder som demokratins tjänare eller som makthavarnas drängar påverkar hur mycket oberoende kunskap om de politiska beslutens utfallen som förmedlas. Se vidare forskarvolym 1, Maktdelning SOU 1999:76, s 6. Beskrivningarna som ges här är inte fullständiga utan avgränsas till det som de intervjuade betonat, det som de tycker är viktigast när de med utgångspunkt från frågorna samtalat i fokus- gruppen. Rubrikerna har satts med stöd av de intervjuades uttalan- den om den kommunala revisionens förutsättningar och funktions- sätt. Analys och avslutande diskussion sker mot bakgrund av de frågeställningar och faktorer som redovisas i de inledande teori- avsnitten. Det finns inte mycket systematiserad eller välgrundad information just om den kommunala revisionens funktion och betydelse för politiskt ansvar och ansvarsutkrävande i kommunerna. Det gör å ena sidan det hela enkelt eftersom det är lätt att formulera frågor som söker svar. Å andra sidan, för att kunna behandla frågorna krävs det att de hanteras tillförlitligt och inte utgår från ansvarslösa förenklingar. Detta är ett bidrag som kan komplettera tidigare be- skrivningar för att förhoppningsvis bidra till ökad kunskap om hur det är tänkt, vad den kommunala revisionens ansvar är, hur det utförs och vad som bör göras för att den skall vara ett demokratiskt kontrollinstrument på lokal nivå och . För att kunna beskriva och föra resonemang om hur den kom- munala revisionens funktion och ansvarsprövningsprocessen fun- gerar eller borde fungera behöver det finnas något som gemensamt går att relatera till. Beskrivningar av hur det är tänkt att fungera behövs så att de som pratas vid, åtminstone för tillfället, vet vad som kan menas med ett demokratiskt kontrollinstrument, de för- troendevaldas revisionsansvar och revision i kommu- nerna. Den kommunala revisionens institutionella utformning och systemet med förtroendevalda revisorer i lokal demokrati i vägleder valet av referenslitteratur i denna rapport. Kommunallagens perspektiv på de förtroendevaldas ansvar är en utgångspunkt. framgår inte bara i Regeringsformen utan också i kommunallagens inledningskapitel att kommunernas verksamhet lokalt vilar på principen om demokrati. Därför ger jag utrymme till en reflektion om den svenska demo- kratimodellen och vad det är för särskiljande demokratiska värden och ansvarsetiska bedömningar som kan gälla för dem som har fått förtroendet att ta ansvar som valda representanter i kommunerna . Efter hand i rapporten redovisas fler vägval som gjorts och hur jag har tänkt när texter har analyserats ur ett ansvarsrelevant perspektiv. I denna rapport ges mest utrymme för att läsaren ska få del av resultat som samlats in vid samtalsintervjuer, i fokusgrupper (14 st) och enskilt/par (3 st). Samtliga intervjuer har bandats och därefter detaljerat skrivits av. Studien har genomförts . I denna del av forskningen ingår totalt 12 kommuner, landsting och regioner i . Fokusgruppsmetoden är en intervjubaserad undersöknings- metod. Den ger kvalitativ data med beskrivningar från de männi- skor som har egna erfarenheter av det problemområde som stude- ras. Vad som undersöks är hur idéer, tankar, åsikter, värderingar, attityder, egna erfarenheter och meningssammanhang uttrycks i den aktuella gruppen, men det betyder inte att resultaten är generaliserbara till alla andra grupper. Fokusgrupper är lämpligt att använda för att generera idéer och när olika sätt att tänka och handla i olika situationer skall förstås bättre . När jag använt mig av fokusgruppsmetoden i denna studie har jag huvud- sakligen följt det tillvägagångssätt som Wibeck redogör för in sin bok2. Deltagarna i gruppen har valts för att de är direkt förtro- endevalda fullmäktigeledamöter. Fullmäktige är den kommunala revisionens uppdragsgivare och det är fullmäktige som slut- ligen bedömer och fattar beslut i ansvarsfrågan om hur de förtro- endevalda med revisionsansvar tagit sitt ansvar till kommunen. Det är fullmäktigeförsamlingar i 12 kommuner, totalt 87 full- mäktigeledamöter som medverkat. Alla tillfrågade kommuner har tackat ja till medverkan. De medverkande kommunerna och antal medverkande fullmäktigeledamöter i respektive kommun anges nedan inom parentes; (9), (6), (9), (9), (9), (7), (9), (7), (4) (2), (10), (6). 2 Wibeck, V.S. (2000) Fokusgrupper. Om fokusgrupper och fokuserade gruppintervjuer som undersökningsmetod. Urvalet av kommuner har främst gjorts för att få del en så allsidig information som möjligt. Beskrivningar och kunskap för- medlas därför från förtroendevalda i kommuner med olika erfaren- het och tillämpning av ansvarsprövningsprocessen. De har t.ex. erfarit ansvarsutkrävande av fullmäktige, att revisorerna föreslagit icke beviljad ansvarsfrihet men fullmäktige beviljat ansvarsfrihet, att revisorerna gett anmärkning utan någon åtgärd från fullmäktige, beviljad ansvarsfrihet utan kritik från revisorerna, etc. De inter- vjuade representerar fullmäktigeförsamlingar i olika kategorier av kommuner och landsting, de har t.ex. olika förutsättningar i form av storlek, struktur, geografi, representativitet3, partisammansätt- ning i den politiska ledningen, modell för styrning och utformning av den politiska organisationen i kommunen.4 3 Det nya seklets förtroendevalda Om politikerantal och representativitet i kommuner och landsting 2003. (2004) , och 4 Larfors, K. (2000) revision – Oberoende eller inte? , s. 18. Kommunstorleken är en faktor som kan påverka revisorernas oberoende. För att minimera denna faktor har olika stora kommuner valts ut. Ett argument för att inte enbart ta med primärkommuner är att hälso- och sjukvårdsinstitutionerna tycker medborgarna är viktiga och de har stor egen erfarenhet av kontakt med dem enligt resultat från SOM institutets undersökningar, se även , Vad bör staten göra?, kap. 6, samt, , Politik som organisation, kap. 1 och 3