sou · GSB35 · 2005-01-01 00:00:00 — Slutligen anser jag att den föreslagna uppföljnings- och utvärde- ringsfunktionen förutom att ge underlag till verksledningen även bör kunna ge styrelsen förbättrade möjligheter att fullgöra sin uppgift. Det skulle ge styrelsen möjlighet att vara mer aktiv i att kontrollera att verksamheten följer givna direktiv. 8.2.3En organisationsöversyn av de centrala staberna Jag föreslår att genomför en organisationsöversyn av de centrala staberna Skälen för mitt förslag I kapitel 3 redovisar jag hur är organiserat och vilka uppgifter de olika staberna och regionkontoren har. organisation tyder på att man vill att den s.k. produktionen skall ske vid regionkontoren och att staberna skall fungera som besluts- stöd till verksledningen. Uppgifter om de olika stabernas ansvars- områden tyder på att planeringsstaben är en producerande och rådgivande del av verkets organisation. Till viss del förklarar det både planeringsstabens storlek avseende både personal och eko- nomi. Planeringsstaben har en budget där den anslagsfinansierade verksamheten uppgår till ca . Det är jämförbart med budgeten för regionkontoren i och . Personalmässigt är 35 personer anställda vid planeringsstaben vilket är jämförbart med regionkontoret i . Om planeringsstaben endast hade fungerat som beslutsstöd för verksledningen skulle denna relation förmodligen ha visat på en snedfördelning av resurser internt i . I och med att det bedrivs produktion vid planeringsstaben så blir jämförelsen felaktig. Det finns emellertid skäl för ledning att skilja ut de producerande delarna i stabernas ansvarsområden från uppgifter som ger beslutsunderlag för verksledningen. Det synes vara ända- målsenligt att skapa en särskild central produktionsenhet. Förslags- vis kan en eller flera av de verksgemensamma funktioner jag föreslår läggas i en sådan central produktionsavdelning. För Plikt- verkets ledning skulle en uppdelning mellan stabsfunktionen och produktionsfunktionen i planeringsstaben tydliggöra de olika rollerna och möjliggöra diskussioner om effektivisering i de centrala staberna på ett bättre sätt. Den organisationsöversyn jag föreslår bör även se över de funk- tioner som regionkontoret i har som fungerar som stöd till de centrala staberna. Skälet är att det finns fördelar med att i allt väsentligt renodla de olika organisationsenheternas roller och på det sättet skapa utrymme för effektiviseringar. I detta sammanhang är det av vikt att diskutera hur interna kompetensutveckling och det interna utvecklingsarbetet styrs och utvecklas. Jag har valt att diskutera de två komponenterna kompetensutveckling och utveckling av verksamheten tillsammans då det finns åtskilliga beröringspunkter. För att få tillstånd en reell utveckling inom en verksamhet måste inte bara metoder och instrument utvecklas utan också den personal som har att arbeta inom den aktuella verksamheten. arbetar med personalens kompetensutveckling utifrån en kompetensutvecklingsmodell som har arbetats fram vid personalstaben. Modellen definierar begreppet kompetens och beskriver olika sätt att utvärdera och utveckla kompetens. Med kompetensutvecklingsmodellen som grund har sedan beslutat en utbildningsplan . De prioriterade områdena är personal och ledning, arbetsordning, egenrapportering och PLIS prov. Vad gäller kompetensutveckling är mitt intryck att det för vissa yrkesgrupper inom finns väl utvecklade verktyg för att identifiera behov och säkerställa att de tillgodoses. Framför allt gäller det de läkare som är anställda inom myndigheten. Det har framkommit att det pågår ett arbete med att skapa möjligheter för andra yrkesgrupper, t.ex. psykologer, att på samma sätt genom erfarenhetsutbyte höja kompetensen inom området och möjliggöra likformighet avseende bedömningsgrunder i yrkes- rollen. Här vill jag betona vikten av att aktivt arbetar med att öka kunskapsnivån inom hela myndigheten om de olika kulturer och ungdomsyttringar som finns i samhället . Dagens och morgondagens ungdomar kommer från ett samhälle med andra kul- turella yttringar och värderingar än vad som fanns i samhället som de anställda i var ungdomar. Det är t.o.m. så att de som kommer till mönstringen är påverkade av normer och faktorer som bara till viss del överensstämmer med det s.k. vuxna samhällets. För att åstadkomma en fungerande mönstrings- och urvals- process måste det finnas förståelse för och kunskap om det sam- hälle som ungdomar formas i. Det kan gälla kunskap om ungdoms- kulturer av olika slag, mångfaldsfrågor eller könsfrågor m.m. Ett exempel på sådan kunskap är att när antalet kvinnor genomgår antagningsprövning ökar krävs det en större förståelse bland personal rörande frågeställningar som är vanligare bland kvinnor än män. Ett exempel på detta kan vara kompetens om ätstörningar av olika slag. En ökad kunskap bland personal om ungdomars värld, och insikter i mångfaldsproblematiken, kommer att bidra till en effektivare mönstringsprocess samt skapa bättre möjligheter till ett bättre möte mellan myndigheten och den enskilda individen. Jag föreslår att en central funktion med uppgift att biträda verksledningen med långsiktiga strategi- och ut- vecklingsarbete skapas. För att stödja i utveck- lingsarbetet föreslår jag vidare att ett vetenskapligt råd bildas. Skäl till mitt förslag Utöver vad som ovan anförts finns det ett behov av att skapa en bättre kontaktyta mellan och den akademiska världen för att möjliggöra ett ökat kunskapsutbyte inom urvalsmedicin, psykologi och beteendevetenskap m.m. I den av mig tidigare refererade utredningen av redovisas den nationella och internationella utvecklingen inom urvalstestning och person- bedömning. Ett möjligt tillvägagångssätt för att skapa en naturlig kontaktyta mellan och forskningen på för relevanta områden är att inrätta ett vetenskapligt råd knutet till . Det vetenskapliga rådet bör bestå av ett antal representanter från de vetenskapliga institutioner som bedriver sådan forskning som bedöms relevant för verksamhet. Syftet bör vara att skapa en instans som kontinuerligt ser till att verk- samhet utvecklas och kvalitetssäkras. Det ter sig naturligt att företrädare för medicinska och psyko- logiska institutioner är representerade i ett sådant vetenskapligt råd. Där bär därtill ges utrymme för forskare som specialintresserat sig för attitydförändringar bland unga. Inrättandet av ett vetenskapligt råd bör föregås av ett syste- matiskt arbete med att i ett relativt långt tidsperspektiv kartlägga Utredningen har bl.a. tagit del av hur arbetar med frågor rörande forskning och utveck- ling. Även om det finns stora skillnader mellan de två myndigheter- na, framför allt vad avser de resurser som myndigheterna avdelar för forskning, anser jag att kan söka vägledning i hur gått tillväga. Exempelvis har gått från att finansiera forskning via s.k. uppdragsforskning till ett ansökningsförfarande. Det har inneburit att på ett tidigare stadium har kunnat säkerställa att forskningen är av relevans för verkets verksamhet. finansierar forskning för ca hos Försvarshögskolan. Även om det är mindre belopp än vad exempelvis disponerar kan det finnas skäl att diskutera hur man skall tillse att medlen långsiktigt gynnar Plikt- verkets verksamhet bäst. arbete tar sin utgångspunkt i strategidoku- mentet Kunskap för ett bättre samhälle där en långsiktig syn på myndighetens utveckling och arbete med forskningsfrågorna slås fast. Att arbeta fram ett strategidokument skapar möjlighet för myndigheten att systematiskt arbeta med viktiga vägvalsfrågor och internt skapa förståelse för myndighetens långsiktiga kunskaps- behov. Utifrån strategidokumentet har arbetat fram treåriga forskningsprogram som mer konkret anger inom vilka områden myndigheten avser satsa sina forskningsresurser. Arbetet har i detta avseende utförts av en forskningsberedningsgrupp med deltagare från centrala staber men även från linjeenheter. Genom detta deltagande som sedan även kommer igen när berednings- gruppen utvärderar de ansökningar om finansiering som inkommer från forskare till , får man ett brett deltagande inom myndigheten. När granskar ansökningarna bedöms framför allt tre faktorer: relevans för verksamhet, vilket behov som finns av den aktuella forskningen och vilket vetenskapligt värde och kvalitet som den aktuella forsk- ningen har. Redan när den första aspekten bedöms är det viktigt att diskutera hur implementeringen skall ske. I bedömningen av den tredje faktorn fyller vetenskapliga råd en viktig funk- tion. består det vetenskapliga rådet av fyra personer som representerar olika vetenskapliga kompetenser. Jag anser att det finns flera delar av strategi- dokument som kan läggas till grund för arbete med forsknings- och utvecklingsfrågor. Framför allt bör man skapa en central funktion som får ansvar för att arbeta med forsknings- och utvecklingsfrågor. Arbetet bör inledas med att ta fram en strategi för myndigheten. Funktionen bör därtill ha en omvärldsbevakande roll generellt för att kunna arbeta med utveckling på . Funktionen bör med andra ord ha ett övergripande ansvar och en sammanhållande roll för omvärldsbevakning och utvecklingsfrågor inom och i det avseendet kommer mötena med det vetenskapliga rådet fylla en central roll. Jag anser att det i detta avseende finns skäl att lyfta fram några områden som jag anser bör få en central roll i det vetenskapliga arbetet i syfte att öka kompetensen inom : forskning om kring runt könsneutral plikt och hur det påverkar verksamhet, forskning om integration samt Forskning som fokuserar på internationella aspekter runt total- försvaret och hur det påverkar urvalsverksamhet. Slutligen bör den ovan nämnda centrala funktion som jag föreslår för dessa frågor också ha till uppgift att på ett systematiskt och regelbundet ta till vara de erfarenheter som personal får av det arbete som utförs vid de olika regionkontoren. inkommer till ett stort antal ärenden med begäran om ändringar i fattade beslut, s.k. personärenden. De berör i praktiken alla verksamheter inom . Antalet ärenden har minskat och handlade myndigheten ca 21 800 ärenden. Det finns flera skäl till minskningen. Förmodligen är den viktigaste den minskade utbildningsvolymen samt det faktum att det före- ligger mellan mönstring och tidpunkten för det formella inskrivningsbeslutet vilket möjliggör en dialog mellan och den totalförsvarspliktige. Det finns ett antal olika typer av personärenden men det går att kategorisera dem i fyra huvudtyper. personärenden som inkommer före mönstringen, personärenden under mönstringen eller antagningsprövningen, personärenden som berör inskrivning, inskrivningsnämnderna och kallelse till grundutbildningen samt personärenden rörande personalredovisningen. Exempel på ärenden i den första kategorien är ansökan om antag- ningsprövning, ansökan om att få mönstra från person boende utomlands eller ansökan om att få mönstra från person som är . Personärenden under mönstringen eller antagningspröv- ningen är exempelvis beslut om att avbryta mönstringen och beslut om befrielse. Ärenden om rätt att vara vapenfri, inskrivning till befattningar, prövning av lämplighet efter registerslagning och ansökan om uppskov eller avbrott är exempel på personärenden som faller inom ramen för den tredje kategorien. Slutligen så är kallelser till repetitionsutbildning, beslut om krigsplaceringar och registrering av personer som är krigsplacerade av annan än Plikt- verket exempel på personärenden som rör personalredovisning. 9.2Förändringar i nuvarande personärendehantering Jag föreslår att flertalet av de personärenden hand- lägger fortsättningsvis samlas vid en gemensam funktion. Skälen för mitt förslag Det framgår av ovanstående redovisning av de olika typer av personärenden som handlägger att de rör de flesta av verksamhetsområden. Gemensamt för alla personären- den, som namnet visar, är att det är ärenden som rör en enskild individ. Därför är kraven på en rättssäker hantering och beredning av ärenden stora. Flertalet av ärendena ställer krav på särskild kunskap om verksamheten ärendet handlar om som alla ärenden rörande enskilda individer ställer krav på en förvaltnings- rättslig kunskap. I och med att antalet ärenden minskar så finns det skäl att se över hur hanterar de olika typerna av ärenden. Jag anser att det bästa sättet att säkerställa en rättssäker och enhetlig hante- ring av personärenden är att sammanföra beredningen av ärendena till en funktion. Däremot inser jag att vissa typer av ärenden inte skulle bli bättre hanterade om de samlas till en funktion. Till exempel är det viktigt att ärenden som rör mönstringstidpunkt m.m. bereds vid det berörda regionkontoret. Eftersom jag i kapitel 5 föreslår att inskrivning till befattning bara skall ske en gång och att på grund av den förändringen skall överväga om inte inskrivningsbeslutet skall fattas av en verksgemensam inskrivningsförrättare så faller det sig naturligt att de personärenden som rör inskrivningen och kallelse till grundutbildning bereds av en gemensam funktion inom myndigheten. Då jag i detta avsnitt föreslår att inskrivnings- nämnderna avskaffas är det inte heller ett skäl till ett fortsatt regionalt ansvar avseende dessa ärenden. Ett av de förslag jag redovisar i kapitel 6 om personalredovisning är tillskapandet av en gemensam funktion för all personalredo- visning. Därför är det naturligt att alla personärenden avseende detta område också hanteras gemensamt. Sammantaget kan mitt förslag beskrivas enligt följande. Innan kallelsen till mönstring skickas ut hanteras personärenden vid en för verket gemensam funktion för att säkerställa att myndigheten får en gemensam praxis och en hög rättssäkerhet vid bedömningen av intyg och hälsodeklarationer. Efter det att kallelsen skickas ut hanteras personärenden vid de olika regionkontoren då dessa ären- den berör den fysiska mönstringsplaneringen med resor m.m. När den totalförsvarspliktiga har genomgått mönstringen och samtalet med mönstringsförrättaren har genomförts bör personärenden igen hanteras centralt. Motiven för det är igen att det bör skapa bättre förutsättningar för en enhetlig och rättssäker hantering. Det innebär att en majoritet av alla personärenden kommer han- teras sammanhållet vilket skapar större möjligheter att öka rätts- säkerheten för de enskilda individerna och ge samstämmiga rutiner och bevekelsegrunder för myndigheten. Det skapar också möjligheter att rationalisera hantering av personalärenden. skiljer sig organisationen åt mellan de olika regionkontoren avseende personärenden. Vid vissa regionkontor finns det personal som har personärenden som huvudsaklig arbetsuppgift och vid vissa regionkontor är det uppgifter för den övriga personalen. Det i sig är ett faktum som skapar utrymme för att ärenden kan hanteras olika mellan olika regionkontor. Det bör minska i och med mitt förslag. Det bör också innebära att resurser som läggs på personärende- hantering kommer att kunna användas i mönstringsprocessen. De närmare effekterna av möjligheterna till rationaliseringen redovisar jag i kapitel 11. I kapitel 2 beskrivs inskrivningsväsendets historia och är inskrivningsnämnderna en återkommande del av inskrivningsprocessen. Även om nämndernas uppgifter till viss del har förändrats kan man konstatera att deras huvudsakliga uppgift har varit att säkerställa ett visst mått av insyn och inflytande från det civila samhället i inskrivningsprocessen. När beslutade om lagen (1894:1809) om totalförsvars- plikt ändrades inskrivningsnämndernas uppgift från att vara ett beslutsorgan beträffande inskrivning och befrielse till att ha en överprövande roll. En totalförsvarspliktig som mönstrat men är missnöjd med inskrivningsbeslutet kan sålunda få frågan prövad på nytt i inskrivningsnämnden. Enligt 11 kap. 1 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt skall det vid finnas en eller flera inskrivningsnämnder för att genomföra förnyad prövning av vissa beslut av verket. Inskriv- ningsnämnderna består av en ordförande som utses av myndig- heten samt av kommun eller landsting valda ledamöter till det antal som regeringen föreskriver. För varje landsting eller kommun skall minst en ledamot väljas. De valda ledamöterna utses av de landsting eller kommuner som skall vara företrädda i nämnden. För ordföranden och de valda ledamöterna skall det finnas er- sättare. inskrivningsbeslut skall prövas igen av nämnden om det begärs av den som beslutet avser och önskemålet om ändring inte tillgodoses av en tjänsteman vid myndigheten. Nämnden är beslutför om ordförande samt två ledamöter är närvarande. En begäran om ändring skall vara skriftlig och ha inkommit till från den dag som den beslutet avser fick del av det. I begäran skall anges den ändring som önskas och skälen för detta. Enligt 8 kap 1 § förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt kan inskrivningsnämndens beslut överklagas till för totalförsvaret. Även andra beslut fattade av kan överklagas till , nämligen: beslut om inskrivning efter annan utredning än mönstring (kort civilplikt) inskrivningsbeslut som inte hanteras av inskrivningsnämnden beslut i ärende rörande vapenfri tjänstgöring beslut i ärenden om uppskov och beslut i ärenden om avbrott i utbildningen. beslut kan inte överklagas. Det finns en inskrivningsnämnd vid regionkontoren i , och samt en gemensam för region- kontoren i och . Vid de första inskrivnings- nämnderna är antalet ledamöter 4 inklusive en ordförande. Vid den gemensamma inskrivningsnämnden är en ytterligare ledamot utsedd. kostnader för inskrivningsnämnderna uppgår till ca . Jag föreslår att inskrivningsnämnderna avskaffas och att alla fall av överklaganden av beslut fattade av hanteras på likartat sätt. Skälen för mitt förslag I remissyttrande över betänkande anser myndigheten att inskrivningsnämnderna bör läggas ned. Skälen är att de relativt få ärenden som hanteras av nämnderna sällan går emot ursprungliga beslut samt att det för den enskilda kan framstå som slumpbetonat var ett ärende avgörs, av inskrivningsnämnderna eller försvaret. Inskrivningsnämnderna har att pröva de fall där en enskild överklagar ett inskrivningsbeslut enligt 3 kap. 1 och 3 §§ lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och om den överklagande inkommer med sitt ärende efter tidpunkten för beslutet och om önskemålet om ändring inte tillgodoses av Plikt- verket. Om den totalförsvarspliktiga vill överklaga i annat fall, exem- pelvis om det gått efter det aktuella besluts- tillfället, har han eller hon enligt 11 kap. 4 § rätt att överklaga till . Jag anser inte att det finns skäl att ha olika överklagande- procedurer för likartade ärenden. Det är bättre för allmänheten och de inblandade myndigheterna om överklagandeprocessen är lik- artad och känd. Ett av argumenten för inskrivningsnämnderna är att de genom dess sammansättning för ett demokratiskt inslag i in- skrivnings- och överklagandeprocessen. Eftersom genom sin sammansättning både tillför juridisk kunskap och har politiskt utsedda ledamöter anser jag att det demokratiska inslaget i överklagandeprocessen väl tillgodoses. mönstrar totalförsvarspliktiga vid fem olika region- kontor som har ett geografiskt upptagningsområde varifrån de mönstrande kommer. Regionkontoren är lokaliserade i Kristian- stad, , , och . Kontorens upptagningsområden fastställs för varje verksamhetsår i Plikt- verkets verksamhetsplan. Lite förenklat kan fördelningen beskrivas enligt följande: Regionkontoret i mönstrar personal från Krono- bergs län, län, , län och delar av Jön- län. Regionkontoret i mönstrar totalförsvarspliktiga från och delar av . Därtill mönstras totalförsvarspliktiga från vissa småländska kommuner. Regionkontoret i mönstrar totalförsvarspliktiga från , län, och delar av Söder- manlands län. Regionkontoret i mönstrar totalförsvarspliktiga från , , län, , samt vissa kommuner från och . Regionkontoret i mönstrar totalförsvarspliktiga från , , , och . Sammantaget ger det en numerär fördelning som är relativt jämbördig. när större åldersklasser skall mönstra kan regionkontorens upptagningsområden komma att behöva justeras. Planerat antal mönstrande per regionkontor 2003 enligt verksamhetsplan I nedanstående tabell 10.2 redovisar jag de uppgifter de olika regionkontoren har redovisat till utredningen avseende antalet mönstringsdagar de olika regionkontoren har i genomsnitt . Tabellen visar även hur många mönstrande de olika region- kontoren har i genomsnitt per mönstringsdag. I vissa fall är det lika med den maximala kapaciteten men i de flesta fall kan region- kontoren öka antalet mönstrande per dag. Det bör påpekas att utöver de mönstringsdagar som finns redovisade i tabellen för regionkontoret i bedriver de även utflyttad mönstring . Kontoret används då för det externa urvalet som jag diskuterar senare i detta kapitel. Kapa- citeten vid den utflyttade mönstringen är lägre än under normal mönstring. Antal mönstrande och antal mönstringsdagar igenom- snitt per regionkontor Enligt uppgifterna i ovanstående tabell bör med nu- varande resursfördelning och nuvarande mönstringsprocess kunna hantera den ökning av åldersklasserna som kommer under de allra närmaste åren. Det är endast som antalet 18-åriga svenska män överstiger 54 800. Antalet 18-åriga svenska män I kapitel 4 föreslår jag ett ökat intygsförfarande och redovisar att försök vid regionkontoret i gett i resultat att andelen som inte har behövt inställa sig vid kontoren har ökat från till . Om vi antar att av åldersklassen inte behöver infinna sig vid mönstringskontoren efter att har handlagt deras intyg innebär det att följande antal för respektive åldersklass skulle behöva inställa sig vid regionkontoren. Antalet 18-åriga svenska män minus Utifrån tabell 10.4. kan jag konstatera, att ett ökat intygsförfarande medför att nuvarande mönstringskapacitet borde vara tillräcklig för att mönstra de kommande åldersklasserna. Tyvärr är verkligheten lite mer komplicerad. För det första har jag i det ovanstående bara utgått från antalet 18-åriga svenska män. Om antalet kvinnor som frivilligt vill antagningsprövas ökar kom- mer det att påverka möjlighet att hantera ålders- klasserna. har antalet unga kvinnor som genomför antagningsprövning ökat och det är inte orimligt att anta att ca 2 000 kvinnor kommer vilja genomföra antagnings- prövning under den närmsta framtiden. Även om det innebär en förändring av mönstringsvolymerna kan enligt ovanstående resonemang hantera en sådan ökning inom ramen för dagens organisation. En förändring av Pliktsystemet i stort, som medför att kvinnor och män omfattas av samma pliktsystem, ställer däremot helt andra krav på kapacitet. Eftersom det inte ingår i mitt uppdrag har jag inte närmare analyserat vilka effekter en sådan förändring skulle innebära. En annan aspekt som inte framgår av ovanstående resonemang är att regionkontoren med dagens fördelning av regionalt ansvar påverkas olika mycket av ökningen av åldersklasserna. Ökningen är störst för regionkontoret i , följt av kontoret i och . sjunker antalet 18-åringar i riket och alla kontor, även de i och har färre antal 18-åringar i sina regionala ansvarsområden. För kontoret i sjunker antalet dock aldrig under dagens nivå. Enlig instruktion får myndigheten inom sakområdet åta sig att utföra uppdrag åt andra myndigheter samt åt kommuner och landsting och åt enskilda. Myndigheten får för detta ta ut avgifter. definierar urvalstjänster som de uppdrag Plikt- verket utför enligt särskilda överenskommelser. Tjänsterna består i att pröva eller medverka vid särskilda utredningar, prövning av anställd personal eller av personer som söker anställning. Förutom Försvarsmakten har avtal med andra organisationer, som t.ex. , , Kriminal- vårdsstyrelsen m.m. I detta avsnitt kommer jag att diskutera hur den verksamhet som åtar sig att utföra åt andra organisationer påverkar övrig verksamhet. genomförde närmare 3 300 urval åt sina uppdragsgivare. De två största uppdragsgivarna är Rikspolis- styrelsen och . För räk- ning genomfördes först och främst s.k. polisurval. har medverkat i urvalet av sökanden till .