ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GSB3100 · 2005-01-01 00:00:00 — Ett ytterligare syfte med ett ökat mellan- kommunalt samarbete är att öka tillsynens oberoende i förhållande till andra kommunala intressen än de som har att göra med tillsynens syfte. Möjlighet för en kommun att tillsammans med en eller flera andra kommuner söka effektivast möjliga organisation för sin till- syn, utöver kommunallagens bestämmelser om gemensam nämnd och kommunalförbund, bör därför införas på samtliga områden där kommunerna givits ansvar för tillsynsuppgifter. De förändringar som krävs gäller möjligheterna att överlåta åt en annan kommun att sköta tillsynsuppgifter och att uppdra åt en tjänsteman i en annan kommun att fatta beslut i tillsynsärende(n). Förebilder för en reglering av dessa frågor återfinns i 26 kap. 7 § och i 3 kap. 11–12 §§ lagen om skydd mot olyckor. Det finns som utredningen ser det två möjligheter att reglera denna fråga. Antingen kan en sådan bestämmelse föras in i kommunal- lagens sjätte kapitel eller i en sådan allmän lag om tillsyn som utredningen har att överväga. Utredningen har stannat vid att föreslå det . 5.4.5Effekter (kostnader, kompetens och oberoende) Effektivitetsvinster kan genom förslagen uppnås främst genom ett mer utvecklat mellankommunalt samarbete. Mindre kommuners sårbarhet i fråga om resurser och kompetens kan minska. I övrigt bedömer utredningen att kostnaderna för tillsynen blir i stort sett samma som . Förslagen ställer krav på en mer aktiv och tydligare styrning från statens sida av den kommunalt bedrivna tillsynen. Ett antal nya myndighetsföreskrifter om tillsynens genomförande behöver ut- arbetas. Kostnaderna för berörda statliga myndigheters utvecklade tillsynsvägledning och föreskriftsarbete bör vara en del av myndig- heternas reguljära budget (anslag). En viss beredskap kommer att krävas hos berörda statliga myn- digheter för att vid behov kunna utföra från kommunerna över- Kommunernas roll i tillsynen Kostnaderna för sådana övertagna tillsyns- uppgifter bör dock bekostas av den berörda kommunen. Det är dock sannolikt att sådana situationer blir mycket sällsynta. Förslagen innebär ett i flera avseenden inskränkt handlings- utrymme för kommunerna i tillsynen. Detta gäller i frågor om hur tillsynen skall bedrivas, vilka avgifter som skall tillämpas och vilka kompetenskrav som skall ställas på kommunernas personal. En ökad enhetlighet och rättssäkerhet i tillsynen innebär en stärkt ställning för tillsynsobjekten. Kommunerna ges en ökad frihet för att välja i vilken orga- nisation, egen eller tillsammans med annan kommun, tillsynen skall utövas.
sou · GSB3102 · 2005-01-01 00:00:00 — det finns en kabel mellan avläsaren av kreditkort och enheten. Enligt utredningens mening är det emellertid klarlagt att vissa taxichaufförer använder endast avläsare av kreditkort som inte är anslutna till eller integrerade med taxa- metrar vid körningar. På så vis kan man undvika att kreditbeloppen registreras i taxametern. Utredningen har erfarit att det krävs tekniska justeringar av fler- talet taxametermärken för att möjliggöra anslutning av avläsare av kreditkort med taxametrar, vilket kommer att medföra nya typgod- kännanden m.m. Enligt vad utredningen torde kostnaderna härför uppgå till ca per taxameter. Utredningen anser att en ordning där vissa avläsare av kreditkort över huvud taget inte är sammankopplade med taxametrar är svår att motivera med hänsyn till att uppgifter om samtliga köruppdrag, dvs. även köruppdrag på kredit, skall registreras i taxametern. Överväganden och förslag avseende den ekonomiska brottsligheten finns dock också skäl som talar mot krav på anslutning av avläsare av kreditkort med taxametrar. Ett av dessa skäl är att det inte finns motsvarande krav i de andra kontantbranscherna på sammankopp- ling av kassaapparater med avläsare av kreditkort. Ett annat skäl är att ett sådant krav kräver justeringar av ett stort antal taxametrar med bl.a. kostnader som följd. Utredningen anser trots det nämnda att det fusk som påtalats av bl.a. är så all- varligt att det fordrar åtgärder. Utredningen föreslår därför att om det i ett fordon i taxitrafik finns en avläsare av kreditkort skall denna vara ansluten eller integrerad med taxametern. bör ges möjlighet att närmare föreskriva om användning och kontroll av avläsare av kreditkort.
sou · GSB3103d5 · 2005-01-01 00:00:00 — Endast tre landsting anser inte att den bör finnas kvar – åtminstone inte med nuvarande otyd- liga utformning. Nio av elva kommuner vill också ha kvar insatsen. Många av de skäl som anförs för att ha kvar insatsen pekar på behovet att tillförsäkra LSS personkrets rätten till stöd. Ambitio- nen att i första hand erbjuda en fullgod habilitering och rehabili- tering är inte ifrågasatt, men LSS bör var en garanti för att man faktiskt får sina behov tillgodosedda. För att uppnå detta föreslår en del av huvudmännen att det görs tydligare skrivningar i lagens intentioner inte begränsa insatsen utan vidga den genom att till exempel skriva in rätten till habilite- ring och rehabilitering. Råd och stöd bör bli en behandlande insats för att ge mer än HSL. LSS skall vara ett skyddsnät och komple- ment till andra lagar och då måste den ge något extra. i uttrycker detta i följande kommentar: ambition bör/skall vara att erbjuda en så god hälso- och sjukvård, habilitering och rehabilitering att behovet av råd- och stöd- insatser enligt LSS är minsta möjliga. Grundtankarna i handikapp- utredningen var – och bör fortfarande vara – att människor med omfattande funktionshinder tillförsäkras goda levnandsvillkor. Därför skall råd och stöd ha ett reellt och faktiskt innehåll. Får man inte behoven tillgodosedda bör råd och stöd enligt LSS vara en garanti att så sker.
sou · GSB3104 · 2005-01-01 00:00:00 — Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [19] Från verksförordning till myndighets- [23] Hyressättning av vissa ändamåls- Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. E-tjänster för alla. [56] Skatt på väg. En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. [69] Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. Migration och integration – om fram- Bilaga 4 till /04. Lönegarantiförsäkring – en partsfråga. [93] PROSPEKT. Nya regler om prospekt m.m. [95] Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. Genomförande av tjänstepensions- direktivet. Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Tre vägar till den öppna högskolan. [29] Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Utan timplan – med målen i sikte. Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. [42] Skolans ansvar för kränkningar av elever. Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. [89] Att lyfta matematiken – intresse, lärande, kompetens. [97] För oss tillsammans. [98] Att lära för hållbar utveckling. Utsädeskontroll i förändring. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nytt regelverk för marksänd digital-TV. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. [90] Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. sanktionssystem och hänsynsregler. Alternativ för prövnings- organisation. Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. Inomhusmiljö och energianvändning. Kärnavfall – demokrati och vetenskap. Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. Turistfrämjande för ökad tillväxt. Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. Den könsuppdelade arbetsmarknaden. [43] Samhällets behov av betaltjänster. [52] Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. [62] Godstransporter – noder och länkar i samspel. – för en nationell kraft- samling på svensk miljöteknik. Genomförande av direktivet om informa- tion och samråd. En samlad järnvägslagstiftning. Ekonomisk brottslighet inom taxi- näringen.
sou · GSB3105 · 2005-01-01 00:00:00 — skill- naden mellan systemets in- och utbetalningar ett visst år och hur avkastningen på aktier och andra finansiella tillgångsslag utvecklas och fluktuerar. Utgångspunkter och tillvägagångssätt för utdelning För att skapa ett beslutsunderlag som belyser konsekvenser av överskottsutdelning för fördelningssystemet och för de försäkrade individerna har utredningen konstruerat den s.k. UTÖ-modellen. Med hjälp av denna har fördelningssystemets utveckling skrivits fram med start i de förutsättningar som förelåg . UTÖ- modellen beskrivs i kapitel 5. Framskrivningarna skall kunna beakta föränderligheten i de faktorer som påverkar pensionssystemets utveckling. I kapitel 4 redogörs närmare för två av balanstalets viktiga bestämnings- faktorer – sysselsättningen och kapitalavkastningen och för empi- riskt grundade modellsamband och antaganden om framtiden som ingår i de framskrivningar som gjorts med UTÖ-modellen.
sou · GSB3105d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Garantipensionen minskas efter ju hög inkomstgrundad pension den försäkrade har.5 Minskningen görs i två intervall. För låga inkomster (inkomster upp till 1,26 prisbasbelopp för ensamstående och 1,14 prisbasbelopp för gift pensionär) av inkomstgrundad pension reduceras garantipensionen krona för krona. För inkomster över denna nivå reduceras garanti- pensionen av den inkomstgrundade pensionen. Av- räkningsreglerna innebär att garantipension inte utbetalas till ensamstående ålderspensionärer med en högre inkomstgrundad pension än (3,07 prisbasbelopp) . För gifta är motsvarande gräns (2,72 prisbasbelopp) per år.6 Garantipensionen uttrycks alltså i termer av prisbasbeloppet, vilket i sin tur uppräknas med hänsyn till konsument- prisindex. För att få full garantipension krävs i princip 40 bosättningsår i , räknat . Har den försäkrade 39 bosätt- ningsår beräknas pensionen som 39/40-delar av full garantipension. 5 I sammanhanget beaktas i förekommande fall änkepension och viss utländsk allmän pension. 6 När garantipensionen beräknas bortses från premiepensionen. I stället beräknas den in- komstgrundade pensionen som om den intjänats av pensionsunderlaget. Detta underlättar administrationen av garantipensionen.
sou · GSB3113 · 2005-01-01 00:00:00 — Företagshälsovården bör dessutom, med sin på vetenskap och beprövad erfarenhet grundade kom- petens, kunna vara ett stöd för arbetsgivaren att bedöma värdet av friskvårdsinsatser av andra aktörer på den växande marknaden för olika slags hälso- och friskvårdstjänster.
sou · GSB3113d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Bilaga 4 till /04. Lönegarantiförsäkring – en partsfråga. [93] PROSPEKT. Nya regler om prospekt m.m. [95] Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. Genomförande av tjänstepensions- direktivet. Att granska och pröva ansvar i kommuner och landsting. Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Tre vägar till den öppna högskolan. [29] Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Utan timplan – med målen i sikte. Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. [42] Skolans ansvar för kränkningar av elever. Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. [89] Att lyfta matematiken – intresse, lärande, kompetens. [97] För oss tillsammans. [98] Att lära för hållbar utveckling. Utsädeskontroll i förändring. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nytt regelverk för marksänd digital-TV. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. [90] Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Folkbokföringsuppgifter hos arkiv- myndigheterna. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. sanktionssystem och hänsynsregler. Alternativ för prövnings- organisation. Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. Inomhusmiljö och energianvändning. Kärnavfall – demokrati och vetenskap. Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. Turistfrämjande för ökad tillväxt. Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. Den könsuppdelade arbetsmarknaden. [43] Samhällets behov av betaltjänster. [52] Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. [62] Godstransporter – noder och länkar i samspel. – för en nationell kraft- samling på svensk miljöteknik. Genomförande av direktivet om informa- tion och samråd. En samlad järnvägslagstiftning. Ekonomisk brottslighet inom taxi- näringen. Energideklarering av byggnader. För effektivare energianvändning. Utveckling av god företagshälsovård – ny lagstiftning och andra åtgärder.
sou · GSB3125d2 · 2005-01-01 00:00:00 — En möjlighet är följaktligen att reaktorinnehavarna tecknar kompletterande försäkringar på marknaden. En sådan modell kan konstrueras som ett krav på reaktorinnehavaren – eller den som träder i dennes ställe. Frågan om – och i så fall hur och till vilket pris – marknaden skulle kunna tillhandahålla kompletterande risk- täckning aktualiseras i en särskild underlagsrapport till utred- ningen.3 3 Försäkringsoptioner för kärnavfallshanteringens tilläggsbelopp. , (Underlagsrapport 6). Sammanfattningsvis är exempel på jämförande material och studier som kan tjäna att stärka underlaget för bedömningar av kostnader och risker: Erfarenheter från andra stora anläggnings- och industriprojekt. Regelbundna jämförande analyser av kostnadsantaganden m.m. Regelbundna jämförande analyser av riskbedömningar ur ett fin- ansiellt perspektiv (utifrån kreditvärderingar, bedömning av kre- ditförsäkringspremier m.m.) Alternativa kalkyler där specificerade händelser som inte ligger i referensscenariot lyfts fram. Regelbunden referee-granskning av centrala delfrågor med hjälp av externa experter.
sou · GSB3127d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Debatten om arbetsgivares ansvar har i många sammanhang utgått ifrån att arbetsgivare med dagens system inte har några kostnader för sjukfrånvaron. Detta är fel. Arbetsgivarkollektivet betalar hela kostnaden för sjukfrånvaro och sjukersättning – till och med med råge. Jag lämnar i detta sammanhang den för mig besynnerliga debatten om arbetsgivares medfinansiering. I sak är det så att en större medfinansiering innebär att av landets arbetsplatser (huvudsakligen inom näringslivet) skulle få sänkt kostnad under förutsättning att arbetsgivaravgiften sänks generellt med ett procenttal som motsvarar den minskade utgiften för utbetald sjukpenning. Detta gäller i synnerhet små företag med det högkostnadsskydd som införts. Jag noterar istället att arbetsgivare, med rätta tycker jag, ofta har framfört att sjukfrånvaron skulle prövas strängare och att åtmin- stone regelsystemet skulle tillämpas konsekvent över hela landet. En sådan strängare tolkning ställer dock stora krav på arbets- givaren. Många sjukfrånvarande anställda skulle då infinna sig på sin arbetsplats och ha rätt till full lön, insats av företagshälsovård och anpassade arbetsuppgifter. Jag förutsätter att sjukfrånvaron och därmed sjukförsäkringsavgiften skulle kunna minska radikalt. Konsekvensen blir att företag med låg frånvaro får en större sänk- ning av avgiften än den ökade kostnaden för de anställda som infinner sig. Arbetsplatser med hög frånvaro får ökade kostnader – en rimlig omfördelning anser jag. Orsaken till att jag så utförligt har redovisat min uppfattning om hur dagens regelsystem bör tolkas i arbete är att en ny organisation inte kan byggas upp organisatoriskt eller bemannas rätt oberoende av de föreställningar man har om grund- läggande arbetssätt. Jag menar att nuvarande arbetssätt i vissa delar bygger på felaktiga premisser och att det i sig är en orsak till nuvarande höga sjukfrånvarotal. måste när man nu inleder sin verksamhet klara ut sitt arbetssätt och utifrån detta bedöma sitt långsiktiga resursbehov. Jag anser att stora samhällsekonomiska vinster skulle uppstå om förhållningssätt och arbetsrutiner ändrades. Jag rekommenderar ledningen för den nya att 1.göra en noggrann genomgång av gällande regelsystem, 2.utveckla arbetsrutiner och arbetssätt som är anpassade till gällande regelsystem, 3.informera uppdragsgivare och allmänhet om vilka regler som gäller samt 4.utveckla medarbetares kompetens och insikter så att de på ett helt annat sätt kan arbeta med arbetsplatsen i fokus tillsammans med en företagshälsovård som omfattar alla. , FK , projektledare , RFV, biträdande projektledare , RFV, projektledare , FK , biträdande projektledare , FK , projektledare , FK , biträdande projektledare , FK , projektledare , RFV, biträdande projektledare , RFV, projektledare , FK , biträdande projektledare , FK , projektledare , , biträdande projektledare , RFV, projektledare , FKF, biträdande projektledare , FKF, projektledare , RFV, biträdande projektledare , FK , biträdande projektledare
sou · GSB3128 · 2005-01-01 00:00:00 — För effektivare energianvändning. Utveckling av god företagshälsovård – ny lagstiftning och andra åtgärder. Ombildning av RKC. Slag i luften. En utredning om myndigheter, mansvåld, och makt. Vänd på kuttingen! Tillväxt- och utveckling i ett nytt perspektiv.
sou · GSB3132 · 2005-01-01 00:00:00 — Utredaren skall även beakta relevanta artiklar, och tillämpningen av dessa, i FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning av () samt i tilläggsprotokoll av (protokollet), den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna av (Europa- konventionen om mänskliga rättigheter) samt övriga internationella åtaganden som är relevanta i sammanhanget. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Tilläggsdirektiv till Utredningen om tids- begränsat uppehållstillstånd för dokument- lösa asylsökande (UD 2004:02) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har migrationsministern tillkallat en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur utlänningslagen skall kunna ändras för att asylsökande som bedöms vara i behov av skydd här och som inte medverkar till att klarlägga sin identitet och sin resväg skall kunna beviljas tids- begränsat uppehållstillstånd. Utredaren skall bl.a. kartlägga och analysera förekomsten av dokumentslöshet bland asylsökande och överväga andra åtgärder för att tidigt i asylprocessen kunna klar- lägga identitet och resväg. Uppdraget skall enligt direktiven vara slutfört . Utredningen skall slutredovisa sitt uppdrag .
sou · GSB313d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Någon skyldighet att stödja frivilligorganisatio- nernas verksamhet har emellertid inte huvudmannen. fördelas pengar till frivilligorganisationer såväl från de medel som förvaltas av som från de medel som kanaliseras till storstadsregionerna. En nationell frivilligorga- nisation kan ansöka om medel från . En lokal/regional frivilligorganisation med hemvist i någon av de tre storstadsregionerna kan ansöka om medel från landsting/kommun i respektive storstadsregion. Då många riksorganisationer har sitt säte i storstäderna, och då ofta i direkt anslutning till den lokala verksamheten, kan medel beviljas från såväl som /kommunen. Lokala/regionala frivilligorganisatio- ner utanför storstadsregionerna kan ansöka om stöd från via respektive landsting. Därtill kan, som noterats ovan, vissa frivilligorganisationer beroende på verksamhetens inrikt- ning och utformning ansöka om bidrag från t.ex. och Allmänna arvsfonden. Vissa kommuner och landsting bidrar också till frivilligorganisationernas verksamhet med någon form av allmänt organisationsstöd.
sou · GSB314 · 2005-01-01 00:00:00 — lag (1984:982) om ensamrätt till bärgning 6 kap. 1 § expropriationslagen (1972:719) om löseskilling och intrångsersättning 1 kap. 2 § yrkestrafiklagen (1998:490) 42 § lotterilagen (1994:1000) Ett visst hinder anses föreligga i 22 § lönegarantilagen (1992:4979) som anger att garantibelopp utbetalas av i det län dit den tingsrätt som handlägger konkurrensärendet hör Beträffande några lagrum har länsstyrelserna utvecklat enligt följande: 10 kap. 4 § körkortslagen (1998:490) anger att det endast är den länsstyrelse i det län, där personen som frågan rör är folk- bokförd som får handlägga körkortsärendet. Denna bestämmelse har, enligt länsstyrelserna, även kommit att tolkas på det sättet att en länsstyrelse som påbörjat ett körkortsärende inte får fullfölja ärendet om personen i fråga flyttar under pågående handläggning av ärendet. Handläggningen anses kunna effek- tiviseras om en ändring görs så att i det gamla länet skulle kunna fortsätta att handlägga ärendet. När det gäller utvecklingsarbete anses det finnas bestämmelser som begränsar detta till att avse länet. Här anges 2 och 3 §§ förordningen (1998:1634) om regionalt utvecklings- arbete. Ett utvecklingsprojekt kan visserligen innebära sam- Samordning och samverkan mellan länsstyrelserna arbete över läns- eller riksgräns (17 §) men torde enligt enkät- svaret inte innebära att beslut kan flyttas över läns- eller riksgräns. Ärenden som berör mark- eller vattenområden i fler än ett län berörs särskilt i enkätsvaren. I vissa fall har man i lagstiftningen sagt att om flera län är berörda prövas frågan av i det län där huvuddelen av marken är belägen (t.ex. 15a § andra stycket och 21 § jaktförordningen (1987:905)). I andra fall finns inte en motsvarande bestämmelse. Ett exempel som tas upp i detta avseende är frågan om bildande av ett naturreservat då området ligger i två län. Enligt enkätsvaret skulle det medföra en rationellare handläggning för länsstyrelserna och förenkla för den enskilde om denne bara behövde ha kontakt med en länsstyrelse i sitt ärende. För att uppnå detta föreslås att det i aktuell lagstiftning förs in en bestämmelse mot- svarande 15a § andra stycket och 21 § jaktförordningen. Enligt sjötrafikförordningen (1986:300) får med- dela föreskrifter för sjötrafiken i länet. I går den allmänna farleden mellan och genom fyra län. I enkätsvar föreslås att man i lagstiftningen ändrar så att en länsstyrelse efter samråd med övriga beslutar om sjötrafik- föreskrifter avseende den allmänna farleden i .