sou · GSB384 · 2005-01-01 00:00:00 — slog fast att tekniken kan skapa synergier mellan miljöskydd och ekonomisk tillväxt. Miljöteknik – som i denna handlingsplan omfattar all teknik som är mindre skadlig för miljön än tillgängliga alternativ1 – är ett sätt att uppnå detta. Dit hör teknik och processer för att begränsa föroreningar (t.ex. kontroll av luftföroreningar och avfallshantering), mindre förorenande och mindre resursintensiva varor och tjänster, och metoder för effektivare resursförvaltning (t.ex. vattenförsörjning och energisparteknik). Denna definition innebär att miljötekniken genomsyrar alla ekonomiska verksamheter och sektorer. Den gör det ofta möjligt att skära ned kostnaderna och förbättra kon- kurrenskraften genom att den minskar förbrukningen av energi och resurser och på så sätt leder till minskade utsläpp och mindre avfall. Dessa möjliga fördelar kan också ha stor betydelse för utvecklings- länder. Med tillräcklig tekniköverföring kan miljötekniken till ett överkomligt pris erbjuda dessa länder lösningar som gör att det är möjligt att förena deras önskan om en stark ekonomisk tillväxt med nödvändigheten att uppnå detta utan att öka belastningen på den lokala eller globala miljön. Syftet med denna handlingsplan för miljöteknik är därför att tillvarata alla de möjligheter som miljötekniken erbjuder för att minska belastningen på naturresurserna, förbättra EU-medborgarnas livskvalitet och främja ekonomisk tillväxt. Handlingsplanen är därmed ett viktigt medel för genomförandet av för hållbar utveckling och fullföljandet av Lissabonstrategin, som den hjälper utvecklingsländerna. Den grundas på övertygelsen att det finns stora och outnyttjade tekniska möjligheter att förbättra miljön, och bidra till ökad konkurrenskraft och tillväxt. Genom att uppmuntra berörda aktörer att välja avancerad miljöteknik vid alla investerings- och inköpsbeslut kan man komma en bit på vägen när det gäller att förverkliga dessa möjligheter, och 1 Denna definition grundas på definitionen av miljöanpassad teknik i kapitel 34 i . Där anges att miljöanpassad teknik skyddar miljön, är mindre förorenande, utnyttjar alla resurser på ett mer hållbart sätt, återvinner en större andel det avfall och de produkter som den ger upphov till och hanterar restavfall på ett bättre sätt än den traditionella teknik som den ersätter. Miljöanpassad teknik kan också vara process- och produktteknik som ger upphov till små mängder avfall eller inget avfall alls, och därmed förebygger föroreningar. Den omfattar också processextern teknik för avskiljning av föroreningar efter det att de har bildats. Den miljöanpassade tekniken utgörs inte bara av enskilda metoder, utan kan även vara hela system som omfattar know-how, förfaranden, varor och tjänster, utrustning samt organisatoriska rutiner och ledningsrutiner. därmed bredda marknaden för miljöteknik och minska dess kostnader. Handlingsplanen omfattar en rad åtgärder för att uppnå detta – åtgärder som kommer att kräva gemensamma ansträng- ningar av kommissionen, medlemsstaterna och aktörer inom forskarvärlden, industrin och det civila samhället. Målet med handlingsplanen är att undanröja de hinder som står i vägen för miljötekniken och tillvarata alla de möjligheter som den erbjuder för att förbättra miljön och bidra till ökad konkurrens- kraft och tillväxt, att se till att EU spelar en ledande roll i miljöteknikens utveckling och utnyttjandet av den, att verka för att alla berörda parter sluter upp bakom dessa mål. Handlingsplanen är resultatet av ett omfattande samråd med berörda parter. Samrådet inleddes med kommissionens analys av miljöteknikens bidrag till den ekonomiska tillväxten och syssel- sättningen, och en första bedömning av de hinder som står i vägen för en ökad användning.2 ställdes ett antal konkreta frågor till berörda parter och kommissionen inrättade fyra tema- grupper där dessa hade möjlighet att medverka.3 Temagrupperna gav, tillsammans med de svar som inkom under samrådsför- farandet, ett värdefullt bidrag till denna handlingsplan (se bilaga I). 2KOM(2002) 122 slutlig, : Kommissionens rapport – Miljöteknik för hållbar utveckling. 3KOM(2003) 131 slutlig, 25.3.2003: Meddelande från kommissionen – Utarbetande av en handlingsplan för miljöteknik. Det är hög tid att agera Vid Europeiska rådets möte i och i EU:s sjätte miljö- handlingsprogram4 fastställdes som övergripande mål att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring. Vissa framsteg har redan gjorts inom viktiga områden såsom luft- och vattenföroreningar. Miljöpåverkan är emellertid fortfarande ohåll- bar. Belastningen på miljön och påverkan på folkhälsan och livskvaliteten ökar i själva verket inom många områden. Det kommer att krävas stora investeringar i utveckling och användning av miljöteknik för att vända dessa trender. Dessa investeringar måste inledas nu om EU skall kunna nå det långsiktiga målet om hållbar utveckling. För att det skall vara möjligt att nå de mål som fastställdes i måste investeringarna öka rejält. Detta är ett utmärkt tillfälle att integrera miljöteknik i dessa investeringsbeslut. EU har ett globalt ansvar EU delar också ansvaret för den globala miljön. De resurser som EU använder kommer inte bara från och likaså når de negativa miljöeffekterna långt utanför . EU har gått i spetsen för internationella strategier för hållbar utveckling såsom Kyotoprotokollet och det tioåriga ramprogram för hållbar produk- tion och konsumtion som antogs vid världstoppmötet om hållbar utveckling. Rätt utnyttjad kan innovationspotential bidra till att utveckla teknik som andra länder behöver för att utveckla sina ekonomier, som den minskar miljöförstöringen. Den europeiska miljötekniken har inom många områden redan utmärkt sig i internationella sammanhang. EU är emellertid inte ensam om att utveckla denna teknik och det kommer därför att krävas ökade ansträngningar för att unionen skall kunna behålla sin tätplats. Å andra sidan kan EU på så sätt befästa sin starka ställning och kräva att andra länder gör en kraftansträngning i arbetet för en hållbar utveckling. 4 och rådets beslut nr 1600/2002/EG av om fast- ställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram. Det kommer att krävas betydande forskningsinsatser Utveckling och bättre utnyttjande av miljötekniken kommer också att bidra till uppnåendet av Lissabonmålet och till en modernisering av vår ekonomi, genom att bidra till teknisk innovation, öka konkurrenskraft, öppna potentiella marknader och följaktligen skapa nya, kvalificerade arbeten. Gemenskapens målsättning att öka budgeten för forskning och teknisk utveckling till av BNP är viktig i detta sammanhang, eftersom den torde leda till att miljötekniken i större utsträckning får kommersiell tillämpning. Det pågående förverkligandet av det europeiska området för forskningsverksamhet kommer också att skapa gynn- samma förutsättningar för utvecklingen av miljöteknik med bred kommersiell tillämpning och öka möjligheterna att utveckla pilot- marknader för innovativa miljövänliga produkter eller processer.5 Det kommer även att vara möjligt att främja miljöteknik inom sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2006–2010). Miljötekniken kan dessutom dra nytta av resultaten av tidigare ramprogram och andra EU-strategier och EU-initiativ där betydande resurser investerats, t.ex. Europeiska investeringsbankens initiativ Innovation 2010 och handlings- planerna för bioteknik,6 eEurope och innovation. Anslutningen av tio nya medlemsstater kommer också att leda till fler investeringar. Dessa länder håller som bäst på att modernisera sina ekonomier och de måste också anpassa sig till EU:s miljö-, hälso- och säkerhetsnormer. Det kommer att kosta bara att uppfylla miljönormerna. Detta skapar en stor marknad för miljöteknik. Efter utvidgningen kommer den inre marknaden att bli en av världens största mark- nader, där man kan tillämpa nya lösningar och dra nytta av stordriftsfördelar för innovativa tekniker och produkter. De nya budgetplanerna efter 2006 och reformen av sammanhållnings- 5KOM(2003) 112 slutlig – Innovationspolitiken: en uppdatering av Europeiska unionens ståndpunkt inom ramen för Lissabonstrategin: 6KOM(2002) 27: Meddelande från kommissionen till rådet, , eko- nomiska och sociala kommittén och – Biovetenskap och bioteknik – En strategi för . politiken ger ytterligare möjligheter att investera i avancerade miljölösningar. EU har goda förutsättningar att lansera en ambitiös strategi för miljöteknik Europeiska konsumenter har blivit mer medvetna om miljö- och hälsofrågor. Konsumenternas efterfrågan på miljövänligare produkter har bidragit till stränga miljönormer och gett EU ett försprång i förhållande till konkurrenterna när det gäller att utveckla och använda miljöteknik i konsumentprodukter. De europeiska företagen har också gjort uppmuntrande framsteg när det gäller att bryta sambandet mellan industriell produktion och vissa förorenande utsläpp. De går i spetsen för socialt ansvars- tagande och s.k. triple bottom line-redovisning, medan den finansiella sektorn har blivit alltmer medveten om fördelarna med sociala och etiska investeringar och miljöinvesteringar. Företagen har också insett att miljötekniken i många fall kan leda till ökad konkurrenskraft och har inom flera områden, t.ex. avancerad kraftproduktion,7 solcellsteknik, vindenergi samt vattenförsörjning och vattenrening, intagit en ledande ställning inom produktion och export. Det finns många strategier och initiativ att bygga vidare på De befintliga EU-strategierna utgör en bra utgångspunkt för det fortsatta arbetet. I sjätte miljöhandlingsprogrammet fastställs fyra prioriterade områden som kräver särskild uppmärksamhet : klimatförändringar, natur och biologisk mång- fald, hälsa och livskvalitet samt förvaltning av naturresurser och avfallshantering. Det finns därmed tydliga och ambitiösa politiska ramar för utveckling och spridning av ny miljöteknik. Sådana ramar är en förutsättning för att tekniken skall kunna utvecklas. De befintliga strategierna garanterar i viss mån att produktionen uppfyller stränga miljönormer, exempelvis genom direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar 7 KOM(2002) 27: Meddelande från kommissionen till rådet, , eko- nomiska och sociala kommittén och – Biovetenskap och bioteknik – En strategi för . (IPPC).8 Lagstiftningen har kompletterats genom marknads- baserade och frivilliga instrument såsom miljöledningssystem9 och miljömärkning,10 och senast ett system för handel med utsläpps- rätter för växthusgaser.11 Den integrerade produktpolitiken har för- bättrat produkternas miljöprestanda, medan kommissionens för- slag till reform av kemikalielagstiftningen (REACH) kommer att förbättra miljö- och hälsoskyddet, som det uppmuntrar innovation och upprätthåller konkurrenskraften. Andra berörda parter har också vidtagit viktiga åtgärder, till exempel på nationell och regional nivå (se exempel i bilaga III). Man har härvid gjort många nyttiga erfarenheter som det är värt att ta tillvara, utbyta och sprida. Det finns också många frivilliga initiativ att bygga vidare på. Det övergripande syftet står därmed klart: att utnyttja miljö- teknikens möjligheter för att lösa de miljöproblem som mänsklig- heten står inför, och bidra till ökad konkurrenskraft och tillväxt. En ökad tillämpning av befintliga processer, tekniker och produkter, och framtida tekniska genombrott, kommer att göra det möjligt att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljö- påverkan, så att ekonomiska mål och miljömål inte längre står i motsats till varandra. Många företag i och på andra håll har redan insett att övergången till ekologiskt effektivare produktion och produkter kommer att förbättra miljöprestandan och minska kostnaderna för energi, tillförda resurser och avfallshantering. Nya marknader för miljövaror och miljötjänster utvecklas också i EU och resten av världen. Investeringar i ny miljöteknik kan därför leda till ökad tillväxt. 8Detta är en ren teknik för produktion av el eller en kombination av el och värme från fossila bränslen. Den termiska verkningsgraden är betydligt högre än vid konventionell kraft- produktion. Till exemplen hör ren kolteknik och högeffektiv kombicykelteknik (CCGT). 9Rådets direktiv /61/EG av om samordnade åtgärder för att före- bygga och begränsa föroreningar, EGT L 257, 10.10.1996, s. 26–40. 10Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke, EGT L 237, 21.9.2000, s. 1–12. 11Europaparlamentets och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG, EUT L 275, 25.10.2003, s. 32–46. 3 UTARBETANDE AV HANDLINGSPLANEN Under det samråd som genomfördes vid utarbetandet av denna handlingsplan har kommissionen identifierat ett antal allmänna faktorer som är viktiga för att främja miljöteknik och som ligger till grund för den här handlingsplanen. –Det är möjligt att främja miljöteknik inom alla ekonomiska sektorer – Miljötekniken är mycket mångfasetterad. Den har varierande mognadsgrad (i vissa fall är tekniken redan i bruk, medan den i andra fall fortfarande befinner sig på ritbordet) och räckvidd (den kan såsom informations- och kommunikationstekniken spänna över olika tillämpnings- områden eller vara inriktad på en viss fråga, såsom kolbind- ningstekniken). Det är meningen att handlingsplanen skall tillhandahålla en struktur som gör det möjligt för hela denna mångfald att blomstra, i stället för att söka efter någon sorts patentlösning. För att förverkliga dessa möjligheter fullt ut kommer det att krävas avsevärda investeringar i mänskligt kapital. Miljötekniken är mycket mångfasetterad: Exemplet informations- och kommunikationsteknik Informations- och kommunikationstekniken (IKT) är i allt större utsträck- ning integrerad i olika typer av system och processer. Dessa integrerade IKT- system används för att styra både kraftverk och bilmotorer. De har de egenskaper som är nödvändiga för att minska miljöföroreningar och undvika slöseri med naturresurser. De gör det också möjligt att införa helt ny teknik som har gynnsamma effekter på miljön, exempelvis –nätbaserade integrerade styrenheter som maximerar energieffektiviteten i industriella tillverkningsprocesser och minimerar utsläppen av farliga föroreningar, och –intelligenta sensornät som används för att minska uppvärmning- behovet i byggnader till ett strikt minimum. De ger också upphov till nya tillämpningar, som i vissa fall är svåra att förutsäga . –Det finns många exempel på miljöteknik som skulle kunna få stor betydelse, men den är underutnyttjad. Det finns många bidragande orsaker till detta. Dit hör låsningen till befintlig teknik, prissignaler som främjar lösningar som är mindre effektiva i ekologiskt hänseende, svårigheter att få tillgång till finansiering och bristande medvetenhet bland konsumenter och inköpare. Denna situation måste förbättras avsevärt om miljötekniken skall få någon riktig framgång. –Verkligt genomslag för miljöteknik genom riktade och effektiva incitament – Ett illustrerande exempel är vind- turbiner, där EU nu är marknadsledande. Starka politiska incitament har lett till att av världens installerade vind- krafteffekt återfinns i EU. Man har också identifierat lovande teknik12 som i viss utsträckning kommer att användas som exempel i denna handlingsplan, parallellt med de prioriterade åtgärder som är särskilt viktiga för att stimulera teknikens omedelbara införande och långsiktiga utveckling. I synnerhet övergripande teknik som informations- och kommunika- tionsteknik (IKT), nanoteknik och bioteknik spelar en viktig roll. –Minskad osäkerhet om framtida marknadstrender bidrar till ökade investeringar i miljöteknik. Investeringsbesluten kommer med största säkerhet att underlättas om besluts- fattarna har en tydligare bild av hur marknaderna kommer att utvecklas på lång sikt. Detta omfattar faktorer såsom lag- stiftning, standarder och mål, trender i fråga om konsument- ernas beteende, de rättsvårdande organens reaktioner på ny teknik, tillförlitlig information (ekonomisk information och miljöinformation) om miljöteknik och dess sannolika utveckling i jämförelse med andra alternativ, och den offentliga sektorns efterfrågan på miljöteknik vid offentlig upphandling. –Det är viktigt att tillvarata olika berörda parters erfaren- heter och engagemang – Många olika berörda parter har visat ett stort engagemang under arbetet i de fyra tema- grupper som inrättades för att identifiera lovande miljöteknik och hinder för dess införande. Det visade sig bland annat att det, främst på nationell, regional och lokal nivå, finns 12 På grundval av tidigare teknikprognoser som genomförts i vissa medlemsstater. Se t.ex. Weterings, R., Kuijper, J, Smeets, E, 1997: 81 options – Technology for sustainable development – Final report of the Foresight Study, som beställts av det nederländska ministeriet för bostäder, fysisk planering och miljö, TNO, utmärkta exempel på hur man kan öka investeringarna i miljöteknik. Genom att samordna och underlätta utbytet av god praxis kommer handlingsplanen att ta vara på de avse- värda fördelar som kan uppnås genom att olika parter delar med sig av sina erfarenheter. Utvecklingsländernas13 bidrag fyller en viktig funktion, till exempel genom de lösningar som traditionella kunskaper kan erbjuda. –Det är nödvändigt att optimera användningen av olika politiska instrument – Många olika typer av politiska instru- ment – alltifrån lagstiftning, till marknadsbaserade och ekonomiska styrmedel eller frivilliga åtgärder – kan användas för att påskynda miljöteknikens införande. Det är viktigt att välja den effektivaste åtgärden – eller en kombination av åtgärder – för att skapa en gynnsam miljö för dem som utvecklar, köper och använder miljöteknik. –Det kan ta tid att påverka investeringsbesluten – Det tar ofta innan forskning och utveckling bär frukt, och företag och offentliga organ har också en lång investerings- cykel. Strategiförändringar sker inte heller över och det kan till exempel ta tid att hitta rätt prisnivå. Detta tidsperspektiv gör att det är nödvändigt att agera nu för att åstadkomma märkbara effekter på medellång till lång sikt. Vid det samråd som kommissionen genomförde identifierades också många olika hinder för miljöteknikens utveckling och sprid- ning. Dessa sammanfattas i bilaga II. De föreslagna åtgärderna kan delas in i tre grupper: teknikens väg från forskning till marknad, förbättring av marknadsförutsätt- ningarna och globala åtgärder. Alla dessa åtgärder anges i tabeller i slutet av varje avsnitt. I tabellerna visas de prioriterade åtgärderna (PÅ) i fetstil. Kostnadseffektiviteten för åtgärder som har direkta konsekvenser för näringslivet bör analyseras i enlighet med kommissionens regler om konsekvensanalys.14 13I den här handlingsplanen används den allmänna termen utvecklingsländer. Många av de åtgärder som ingår i planen kan emellertid med fördel tillämpas också i länder som normalt inte betraktas som utvecklingsländer. 14KOM(2002) 276 slutlig: Meddelande från kommissionen om konsekvensanalys. 4.1Från forskning till marknad Med tanke på den ökade globala efterfrågan på naturresurser och belastningen på dessa kommer den nuvarande tekniken på inte att räcka till för att garantera en hållbar utveckling. I handlingsplanen föreslås åtgärder för att stimulera privata och offentliga investeringar i utveckling och demonstration av miljö- teknik i linje med EU:s mål om att forskningsbudgeten skall öka till av BNP. Syftet med åtgärderna är att förbättra innovations- processen och se till att uppfinningar hittar sin väg från laboratori- erna till marknaden. Förutom den prioriterade åtgärd som syftar till att öka och fokusera forskning, demonstration och spridning omfattar hand- lingsplanen två innovativa åtgärder – inrättandet av teknikplatt- formar och av testnätverk – som visar hur offentlig-privata partner- skap kan upprättas och hur forskningen kan komma närmare marknaden. 4.1.1Öka och fokusera forskning, demonstration och spridning Många miljöeffekter kan visserligen minskas med hjälp av dagens teknik, men det finns alltid ett behov av ny teknik och mer kostnadseffektiva lösningar. Energisektorn kommer till exempel att dra nytta av ny energieffektiv teknik och av att de förnybara energikällorna får ökad användning. De nuvarande konsumtions- trenderna – som i stor utsträckning styrs av kostnader och tillgång – innebär att konventionella energikällor såsom fossila bränslen även i fortsättningen kommer att spela en viktig roll i energi- försörjningen. För att bromsa klimatförändringen krävs det alltså mer forskning om kolbindning och ren teknik för förbränning av kol, och om förnybara energikällor och energieffektiv teknik. Både inom nationella program och gemenskapsprogram för finansiering av forskning, utveckling och innovation, exempelvis sjätte ramprogrammet för forskning (2002–2005), anslås redan stora resurser för utveckling av miljöteknik och för forskning om socioekonomiska drivkrafter, externa kostnader och samhälls- attityder. Det är emellertid också möjligt att ytterligare förbättra de befintliga finansieringsmekanismernas effektivitet (t.ex. Europeiska investeringsbanken) inom tekniska nyckelområden. programmen måste särskilt underlätta små och medelstora företags deltagande. Det är också nödvändigt att stärka mekanismerna för att stödja spridning och utnyttjande av forskningsresultat, och att påskynda tekniköverföringen. För att på ett effektivare sätt bidra till teknikutvecklingen är det likaså mycket viktigt att utnyttja grundforskningens möjligheter bättre. Behovet av ökad forskning: Exemplet solcellsteknik Solenergi är en mycket attraktiv energikälla som, med ytterligare tekniska framsteg och minskade kostnader, skulle kunna tillgodose en betydande andel av EU:s elbehov och ha en gynnsam effekt på miljön och samhället. Solenergin svarar bara för av EU:s elproduktion, vilket främst kan skyllas på de höga installationskostnaderna (fem till tio gånger högre än för konventionell el). Andelen ökar emellertid snabbt och kostnaderna väntas minska. Till skillnad från vad som är fallet i , bromsas solenergins utveckling i EU av små forskningsbudgetar och splittrade program för forskning och marknadsutveckling. Kommissionen kommer att uppmuntra berörda parter att ta mer aktiv del i ramprogrammets demonstrations- och spridningsåtgärder, särskilt i integrerade projekt, och kommer också att uppmuntra medlemsstaterna att se över sina egna program för forskning och utveckling och sätta upp liknande mål. Bättre samordning mellan miljöteknikrelaterade program på nationell och regional nivå, inklusive framtidsforskning, kan stimulera synergier, främja skalfördelar och bidra till spridning av god praxis. En sådan samordning kan öka de privata och offentliga investeringarna till en nivå som inte skulle kunna nås enbart genom ramprogrammet. Kommissionen kommer att verka i denna riktning genom olika initiativ inom det europeiska området för forsknings- verksamhet, till exempel ramprogrammets instrument ERA-NET.15 Den kommer också att undersöka möjligheten att tillämpa reglerna i artikel 169 i fördraget om deltagande i forskningsprogram som genomförs av flera medlemsstater. Forskningen bör dessutom oftare leda till kommersiella tillämp- ningar. För att få ut ny miljöteknik på marknaden krävs det också större ansträngningar än för andra innovationer. 15 På webbplatsen och i bilaga III finns exempel på god praxis. göras medvetna om miljöteknikens möjligheter genom demonstrations- åtgärder och information om dess prestanda och kostnader. Ökade medel bör också ställas till förfogande för pilot-, demonstrations- och spridningsåtgärder för lovande miljöteknik.