sou · GSB335 · 2005-01-01 00:00:00 — Projektet frågar sig också vilka konsekvenser omstruk- tureringen av undervisningen får för de didaktiska frågorna och relationer mellan olika grupper i skolan samt vad alltmer flexibla undervisningsformer innebär för olika lärargrupper och för lärar- och elevroller. Vidare skall belysas elevernas inflytan- de och om elevers möjlighet att göra egna val ges reella inne- börder. Projektet omfattar totalt 40 försöksskolor med alla åldrar i fyra kommuner. Av dessa är fyra skolor s.k. fallskolor utvalda för mer longitudinella djupstudier under försöket. En särskild enkätundersökning har genomförts med rektorer som arbetar vid skolorna. Projekten har således sinsemellan olika karaktär. Vissa har tydliga inslag av både forskning och utveckling, baserade på iakttagelser i ett begränsat antal skolor. Andra har mer karaktären av breda studier baserade på ett stort urval skolor, i något fall med referens- skolor utanför försöket. Det bör understrykas att forsknings- och utvecklingsprojekten skiljer sig från utvärderingsprojekten som presenterats ovan genom den större frihet de givits att formulera och genomföra uppdraget. Samtliga FoU-projekt har så här långt rapporterat sitt arbete i minst en delrapport till delegationen, i några fall flera. Till några av projekten har knutits doktorander som kan komma att göra av- handlingar med anknytning till försöket. Dessutom har det skrivits flera C- och D-uppsatser med inriktning på timplaneförsöket. Samtliga FoU-projekt presenterade, liksom utvärderingsprojekten, resultat vid den konferens som delegationen anordnade för del- tagande kommuner samt berörda myndigheter, organisationer m.fl. . Uppgifter om rapporter och uppsatser som publicerats inom ramen för forsknings- och utvecklingsprojekten redovisas i bilaga 8. 4Kommunerna och skolorna i försöket Enligt direktiven skall urvalet kommuner vara representativt för skolväsendet och grunda sig på faktorer som kommunernas storlek och geografiska läge. De 79 kommuner som ingår i försöket repre- senterar en variation av i stort sett alla kommuntyper och kom- munstorlekar. Till följd av för få sökande kommuner är dock norra delen av landet underrepresenterat i försöket. De knappt 900 kommunala grundskolor som deltar i försöks- verksamheten har stora likheter med de övriga 3 700 som inte del- tar i försöket. Försöksverksamhetens skolor är dock något större, har något högre andel äldre elever samt har en något högre andel elever med utländsk bakgrund än övriga skolor. Från att ha legat på samma nivå har lärartätheten ökat för övriga skolor medan den varit stabil i försöksskolorna. har läraromsättningen minskat mer i försöksskolorna än i övriga skolor. De 79 kommunerna i försöket fördelar sig på nästan alla kommun- grupper1. Av tabell 4.1 framgår vilka kommuner som ingår i försö- ket för respektive kommungrupp samt hur stor andel av kommu- nerna i varje kommungrupp som ingår i försöket. Grupperna stor- städer, förortskommuner samt större och medelstora städer är över- representerade i försöket medan industrikommuner, landsbygds- kommuner och övriga mindre kommuner är underrepresenterade och glesbygdskommuner saknas helt. För övriga större kommuner är urvalet i stort sett representativt. 1 Enligt Svenska Kommunförbundets kommungruppsindelning i storstäder, förortskommuner, större städer, medelstora städer, industrikommuner, landsbygdskommuner, glesbygdskom- muner, övriga större kommuner och övriga mindre kommuner. Kommunerna och skolorna i försöket Tabell 4.1 Deltagande kommuner fördelade på kommun- grupper samt andel försökskommuner i gruppen (%) , , , , , , , , , , , , , , Upplands- , , , , , , , , , Norr- , , , , , , , , , Hässle- holm, , , , Lands- krona, , , , , , , , , , , , , , , , , , , och 1) Procenttalet anger andelen försökskommuner för respektive kommungrupp. Uppgiften kan jämföras med andelen för samtliga kommuner som är . Ser man till den geografiska fördelningen av de 79 kommunerna i försöksverksamheten är fördelningen ojämn. Av figur 4.1 framgår tydligt att kommuner i och är överrepresente- rade. Det gäller särskilt och län samt , och län. I norra deltar endast ett fåtal kommuner från , , och . Kommunerna och skolorna i försöket Figur 4.1 Geografisk fördelning av deltagande kommuner Kommunerna och skolorna i försöket Att den geografiska fördelningen och fördelningen på kommun- grupper inte är representativ är inte en konsekvens av delegationens urvalsprocess, utan har helt styrts av vilka kommuner som ansökte om att få delta i försöket. Av de kontakter delegationen hade med kommuner , då ansökningarna skulle göras, angavs olika skäl till detta. Vissa kommuner uppgav att de inte behövde delta i försöket därför att skolorna utnyttjade de frihetsgrader som finns med dagens timplan – man behövde inte försöket. Andra uppgav att de inte upplevde att de uppfyllde de krav som ställdes för att få delta. Denna bild bekräftas av en studie2 som gjorts inom ramen för ett av de forskningsprojekt som delegationen har knutit till försöket. Forskarna har intervjuat skolchefer från 16 kommuner som deltar i försöket och från 16 kommuner som inte deltar för att belysa var- för de valt att gå med respektive stå utanför försöksverksamheten. De studerade kommunerna representerar olika kommunkategorier och är geografiskt, socioekonomiskt och storleksmässigt spridda. Man har identifierat följande tre huvudgrupper bland de deltagande kommunerna: 1.Vill vara på framkant – kommunerna som ville använda deltagan- det i försöksverksamheten för att profilera sig nationellt. De tackar i allmänhet ja till liknande typer av projekt, vilka kan innebära en marknadsföring utåt. (3 av de 16 kommunerna.) 2.Jobbar redan så här – kommunerna som ansåg att timplanen sak- nar reell funktion i skolorna, men att den ändå styr skolarbetet för mycket och därför bör tas bort. Ett deltagande i försöket ses som en bekräftelse på och legitimering av kommunens arbete. (5 av de 16 kommunerna.) 3.Behöver draghjälp – kommunerna hyste förhoppningar om att ett deltagande i försöket skulle bidra till att skolutvecklingen får en skjuts framåt och att kommunen får igång en pedagogisk debatt på skolområdet. (8 av de 16 kommunerna.) Även för de kommuner som valt att inte delta har tre huvudkatego- rier identifierats: 1.Omständigheter kring ansökan – kommunerna var nära en färdig ansökan eller ansökte i något fall men antogs inte till försöket. Vissa skolchefer har ansett att kommunen inte uppfyller kraven 2 Nyroos och , Att hantera tiden. Skolchefer om att delta respektive inte delta i tim- planeförsöket, 2002. Kommunerna och skolorna i försöket för deltagande medan andra hindrats av mer tillfälliga händel- ser, som att inbjudan skickats till fel instans eller att ansökan inte hunnit färdigställas . (4 av de 16 kommunerna.) 2.Gör det redan – kommunerna motsvaras av de deltagande kom- munernas grupp jobbar redan så här. Den nationella timplanen uppfattades inte som hindrande för dem i arbetet. Kommunen arbetade redan till vissa eller stora delar på det sätt som ett del- tagande i försöket skulle ge formell möjlighet till. (7 av de 16 kommunerna.) 3.Orkar inte – kommunerna angav skäl som ekonomi, omstruk- tureringar och behov av arbetsro för lärargruppen som skäl mot ett deltagande. (5 av de 16 kommunerna.) Fördelningen av kommuner i de olika kategorierna verkar inte vara relaterad till kommuntyp. Det är enligt forskarna inte heller ambi- tions- eller utvecklingsnivån som avgjort om man valt att skicka in ansökan eller inte. Tvärtom används i flera fall likartade argument för att ansöka som mot. Det är inte heller skolchefernas inställning till den nationella timplanen som avgjort om ansökan gjorts eller inte. Beslutet om ansökan har i stället grundats på kommunens och skolornas situation. Skolledarnas engagemang har varit en avgöran- de faktor. 4.2.1Storlek och spridning på kommungrupper m.m. Om man ser till hur de deltagande skolorna fördelar sig på de olika kommungrupperna är skillnaden mindre än för kommunerna; i vissa fall blir t.o.m. bilden den motsatta (se figur 4.2). Orsaken till detta kan ha att göra med att skolornas storlek varierar samt att det finns stora variationer mellan kommunerna i hur stor andel av kommunernas skolor som deltar i försöket. I ca en tredjedel av kommunerna ingår alla eller nästan alla skolor i försöket, medan det också finns exempel på kommuner där endast ett fåtal skolor deltar. Skolor i förortskommuner och medelstora städer är överrepre- senterade medan skolor i landsbygdskommuner och gruppen övriga mindre kommuner är underrepresenterade. Uppgifterna gäller ut- gångsläget /00. Eftersom urvalet skolor är stabilt sker i Kommunerna och skolorna i försöket stort sett inga förändringar vad gäller skolornas fördelning på kommungrupper. Figur 4.2 Andel skolor per kommungrupp för timplane- försökets skolor och övriga skolor, /00 Jämför man i stället fördelningen av elever på kommungrupper är skillnaderna mindre mellan de som går i grundskolor i försöks- verksamheten och de som går i övriga skolor, än för fördelningen ovan av skolor på kommungrupper. Det beror på att skolorna som deltar i timplaneförsöket har genomsnittligt fler elever per skola (se figur 4.3). /03 var elevantalet i genomsnitt 268 i timplaneför- sökets skolor och 208 i övriga skolor. Att antalet elever per skola är större i timplaneförsöket gäller för alla kommungrupper och kan således inte endast förklaras av skillnader i fördelning mellan olika kommungrupper, t.ex. av den höga andelen skolor i förortskommu- ner och medelstora städer, eller av att det saknas försöksskolor i glesbygdskommuner. Kommunerna och skolorna i försöket Figur 4.3 Timplaneförsökets skolor och övriga skolor fördelade efter antalet elever på skolorna, /00 Fördelningen av elever över de nio skolåren skiljer sig inte heller särskilt mycket mellan försöksskolorna och övriga skolor. För- söksskolorna har en något högre andel elever 7–9 än övriga skolor. Skillnaderna är dock för små för att förklara det totalt sett genomsnittligt högre antalet elever i försöksskolorna. Kombinationen av vilka år som skolorna undervisar i har där- emot en delvis annan profil i försöksskolorna än i övriga grund- skolor (se tabell 4.2). Tabell 4.2 Timplaneförsökets skolor och övriga skolor för- delade efter skolornas årskombinationer År 1–3 År 1–6 År 1–9 År 4–6 År 4–9 År 7–9 Kommunerna och skolorna i försöket Mest påfallande är att andelen skolor med elever i alla år (år 1–9) är högre än för övriga skolor, som andelen skolor med elever 1–3 är lägre. Över tid har andelen skolor med endast år 1–3 minskat och andelen skolor med år 1–9 ökat. Det gäller både för försöksskolorna och för övriga skolor. Fördelningen på flickor och pojkar skiljer sig inte mellan timpla- neförsökets skolor och övriga skolor. Andelen flickor var inled- ningsvis och är fortfarande och andelen pojkar 51 pro- cent såväl i försöksskolorna som i övriga skolor. I tabell 4.3 redovisas utbildningsnivån för den av avgångselevernas föräldrar som har den högsta utbildningsnivån. Redovisningen gäller för läsåren 1998/99 och 2001/02, dvs. före och under försö- ket. Timplaneförsökets skolor har en något större andel elever 9 som har föräldrar med endast förgymnasial utbildning än övriga skolor. Det gällde inför försöket och gäller även under försöket. Mindre förändringar har skett mellan åren. Bland annat har andelen elever med föräldrar som har eftergymnasial utbildning ökat något mer i försöksskolorna än i övriga skolor. Dessutom är det påtagligt att andelen elever med lågutbildade föräldrar, dvs. elever med för- äldrar som endast har förgymnasial utbildning, har minskat märk- bart både i försöksskolor och i övriga skolor. Tabell 4.3 Föräldrars utbildningsbakgrund för elever 9 Elever som inte återfinns i SCB:s utbildningsregister ingår inte (). Kommunerna och skolorna i försöket Andra uppgifter visar att utbildningsnivån för föräldrar till elever med utländsk bakgrund inte skiljer sig i någon högre grad mellan skolor som deltar i försöket och övriga skolor. Föräldrarna till elever med utländsk bakgrund har generellt en lägre utbildnings- nivå än föräldrar till elever med svensk bakgrund. Värt att notera är att utbildningsnivån för föräldrar till elever med utländsk bakgrund har ökat mer för föräldrar till elever i för- söksskolorna än för föräldrar till elever i övriga skolor. Elever med utländsk bakgrund Det saknas tyvärr uppgifter om hur många elever det finns med utländsk bakgrund för som helhet. Det finns dock indikatorer på att andelen elever med utländsk bakgrund är större i försöksskolorna än i övriga skolor. /02 hade 16,4 pro- cent av avgångseleverna i timplaneförsökets skolor utländsk bak- grund att jämföra i övriga skolor. Av tabell 4.4 framgår att en högre andel av eleverna i timplaneförsökets skolor är berättigade till modersmålsundervisning än i övriga skolor. Tabell 4.4 Andel elever berättigade och deltagande i moders- målsundervisningen samt antal modersmål Antal modersmål som det finns berättigade elever i Antal modersmål som det finns deltagande elever i Andelen som deltar i modersmålsundervisning är också högre. An- delen som deltog i modersmålsundervisningen ökade mellan läsåren 1999/00 och 2002/03 i timplaneförsökets skolor, medan den var oförändrad för övriga skolorna. Av tabellen framgår även att tim- planeförsökets skolor undervisar i färre språk än övriga skolor, men Kommunerna och skolorna i försöket ger undervisning till en större andel elever. har såväl antalet modersmål med berättigade elever som antalet med deltagande elever ökat. Det gäller både för försöks- skolorna och för övriga skolor. Andelen elever som läser svenska som andra språk är både i skolor i och utanför försöket. Skolor väljer själva vilket år eleverna skall börja läsa engelska. Av statistik framgår att i timplaneförsökets skolor hade /03 av eleverna börjat med engelska 1. I övriga skolor gällde detta av eleverna. Timplaneförsökets skolor börjar även tidigare med språkval. Läs- /03 läste av eleverna språkval 6 i timplane- försökets skolor, att jämföra för övriga skolor. , 7, läste av eleverna språkval, både i tim- planeförsökets skolor och i övriga skolor. Andelen elever som läser moderna språk inom ramen för språkval och/eller elevens val är också något högre för de skolor som ingår i försöket än för övriga skolor. Fördelningen mellan tyska, spanska och franska är emellertid i stort sett lika som i övriga skolor. Lärartätheten är något lägre i timplaneförsökets skolor än i övriga skolor. /03 fanns 7,5 lärare (omräknat till heltids- tjänster) per hundra elever i försökets skolor jämfört med 7,8 lärare (heltidstjänster) per hundra elever i övriga skolor (se tabell 4.5). /00, dvs. året innan försöket startade, var motsvarande uppgift 7,5 både för försöksskolorna och för övriga skolor. Den lägre lärartätheten för timplaneförsökets skolor jämfört med övriga skolor gäller för alla kommungrupper utom för storstäderna och mindre övriga kommuner där förhållandet är det omvända. Kommunerna och skolorna i försöket Tabell 4.5 Antal lärare (heltidstjänster) per hundra elever, fördelat per kommungrupp Anm. Uppgifterna kan skilja sig något från annan statistik p.g.a. att skolnivån är grund för beräkningarna. Där ingår inte vissa enheter på högre nivå, s.k. centrala rektorsområden. Dessa rapporterar endast personal, inte elever. Det bör observeras att skillnaderna mellan kommungrupperna är större än skillnaderna mellan de skolor som ingår respektive inte ingår i försöket. Detta gäller för samtliga personaluppgifter i redo- visningen. I kan det förutom lärare finnas annan pedagogisk personal såsom fritidspedagoger och förskollärare. /03 var antalet pedagogisk personal omräknat till heltidstjänster per hundra elever 8,0 i timplaneförsökets skolor och 8,2 i övriga skolor. Detta är en ökning /00 då antalet pedagogisk per- sonal per hundra elever var 7,7 såväl i timplaneförsökets skolor som i övriga skolor. Såväl lärartätheten som tätheten av pedagogisk personal har så- ledes ökat mer i övriga skolor än i försöksskolorna. Konsekvensen är nu både högre lärartäthet och högre täthet av pedagogisk perso- nal i de övriga skolorna. Kommunerna och skolorna i försöket Andelen lärare med lärarutbildning skiljer sig inte mellan försöks- skolor och övriga skolor (se tabell 4.6). /03 var den , både för skolor i och utanför försöket. /00 var andelen i båda fallen. Minskningen av andelen lärare med lärarutbildning är inte riktigt lika stor i försöks- skolorna som i övriga skolor. Det handlar dock om en kraftig minsk- ning i både försöksskolorna och i övriga skolor. Det är återigen större skillnader mellan olika kommungrupper än mellan skolor i och utanför försöket. Tabell 4.6 Andel lärare (heltidstjänster) med pedagogisk högskoleutbildning, fördelat per kommungrupp Anm. Uppgifterna kan skilja sig något från annan statistik p.g.a. att skolnivån är grund för beräkningarna. Där ingår inte vissa enheter på högre nivå, s.k. centrala rektorsområden. Dessa rapporterar endast personal, inte elever. Även fördelningen av lärare på olika lärarkategorier överensstäm- mer i hög grad mellan skolorna i försöket och övriga skolor (se tabell 4.7). Att andelen senarelärare är något högre i försöksskolor- na kan förklaras med att andelen elever i de högre årskurserna är högre. Värt att notera är att andelen lärare i praktiskt/estetiska Kommunerna och skolorna i försöket ämnen och andelen lärare i specialpedagogik har ökat från /00 till /03, dock mer för skolorna som inte ingår i försöket än för försöksskolorna. När det gäller andelen lärare med specialpedagogisk kompetens kan detta vara en följd av att denna lärarkategori har prioriterats i samband med att de statliga medlen för personalförstärkning fördelats. Tabell 4.7 Lärarsammansättning. Andel lärare (heltidstjänster), per lärarkategori Lärare i praktiskt/estetiska Lärare i modersmål, svenska som andra språk Det är större skillnader i lärarsammansättningen mellan olika typer av kommuner och mellan skolor med olika skolårskombinationer än mellan skolor som deltar i timplaneförsöket och övriga skolor. I utgångsläget var läraromsättningen i stort sett densamma för skolor som deltar respektive inte deltar i försöksverksamheten, mätt som andelen lärare som också fanns på skolan året innan (se tabell 4.8). /00 till /03 har läraromsättningen minskat något för båda grupperna. Den största minskningen har skett i försöksskolorna. Kommunerna och skolorna i försöket Tabell 4.8 Läraromsättning. Andel lärare i samma skola som föregående läsår Läraromsättningen kan också mätas över en längre tidsperiod. Andelen lärare på skolorna /03 som fanns på samma skola 1999/00 var lika stor som i försöksskolorna som i övriga skolor, . Försöksskolornas läraromsättning har så- ledes varierat . I inledningsskedet av försöket ökade lärar- omsättningen något för att sedan minska mellan läsåren 2001/02 och 2002/03. 5 Skolornas förändrade arbetssätt Det är kommunen som har sökt och antagits till försöksverksam- heten. Vissa kommuner har haft en stark samordning av försöket, andra har haft en mer tillbakadragen roll. Ytterst är det på skolorna som timplaneförsöket formats och givits sitt innehåll. Det har emellertid inte skett oberoende av den övriga skolutvecklingen. Skolorna hade mycket olika utgångsläge när försöket startade. För vissa skolor innebar försöket startpunkten för ett omfattande utvecklingsarbete och har inneburit genomgripande förändringar. I andra innebar försöket mest en bekräftelse på redan genomförda förändringar. Ytterligare andra skolor har fortsatt arbeta på ett för- hållandevis traditionellt sätt och genomfört mer marginella föränd- ringar. Även i skolor som gått fram försiktigt kan försöket ha bidragit till en intensivare pedagogisk diskussion. De utvecklingstendenser som kan iakttas i försökets skolor finns även i skolor som inte ingår i försöket men pågår sannolikt med större kraft i försöksskolorna. 5.1Kommunernas och skolornas syfte med att delta Utgångspunkten för flertalet av kommunerna som ansökte om att få delta i försöksverksamheten var att den typ av tidsstyrning som timplanen representerar rimmar illa med ett mål- och resultatstyrt system. De syften som kommuner och skolor redovisade som motiv för att vilja delta i försöket speglade de då aktuella tendenserna i skolutvecklingen. I sina ansökningar redovisade kommunerna att man ville öka måluppfyllelsen och bidra till skolutveckling, bl.a. genom att arbeta mer ämnesövergripande/ämnesintegrerat och tematiskt, stärka helhetssynen på lärandet, utveckla nya arbetsformer och arbetssätt, öka elevernas inflytande över de egna studierna samt öka elevernas ansvar för de egna studierna. Skolorna redovisade senare likartade syften för sitt deltagande. Vanligast var att man ville öka möjligheterna att individualisera, bl.a. genom individuell studieplanering. Man önskade organisera arbetet efter varje elevs förutsättningar, behov och intressen samt i högre grad kunna möta eleverna där de befinner sig i sin utveckling. Vissa skolor ville använda sig mer av individuell uppföljning. Det var också mycket vanligt att skolorna redovisade att de i högre grad ville fokusera målen och låta elevens måluppfyllelse stå i fokus. Skolan ville ge eleverna den tid som de behöver för att nå målen. Många skolor redovisade också att de ville ge elever ett ökat an- svar över sin egen tid och planering, bl.a. genom att ge plats på schemat för studiepass som eleverna själva förfogar över, t.ex. stugtid eller elevens tid. Ambitionen var att ge eleverna möjlig- het att i högre grad planera sitt arbete, själva disponera sin tid och låta arbetets innehåll styra dagen. Det var vidare vanligt att skolorna angav att de ville kunna arbeta mer ämnesintegrerat och mer tematiskt. Vissa skolor redovisade ambitioner att förbättra samarbetet i skolan, utveckla lärandet och förmågan att lära att lära. Det förekom också att skolor redo- visade att de ville arbeta åldersintegrerat, att de ville utveckla arbe- tet i arbetslag samt att de ville arbeta med mentorer/handledare. Några skolor angav att de mer generellt ville få en chans att prova nya arbetssätt och arbetsmetoder. Det förekom även formuleringar om att öka elevers och föräld- rars delaktighet i skolan. Skolorna som deltar i försöksverksamheten redovisar inrikt- ningen av sitt förändringsarbete till Timplanedelegationen. Redo- visningen har flera syften. Den ger delegationen en övergripande bild av det utvecklingsarbete som pågår i skolorna. kommer dokumentationen att kunna användas för analyser i efterhand, t.ex. genom att på urvalsbasis följa skolors utveckling . Slutligen syftar kravet på dokumentation till att stimulera skolorna att på ett strukturerat sätt reflektera över hur de utnyttjar den frihet som för- söket ger. För att underlätta skolornas arbete med att dokumentera sitt förändringsarbete har delegationen tagit fram en Vägledning som lagts ut på delegationens webbsida (se bilaga 5). Många skolor har valt att utgå från vägledningen vid sin dokumentation. Det bör observeras att skolornas dokumentationer inte är utvärderingar av vilka resultat och vilken måluppfyllelse som uppnåtts utan i första hand redovisar vad skolorna har gjort respektive planerar att göra samt i vissa fall motiven för att göra på ett visst sätt. Redovisningen i det följande avser att ge en övergripande bild av de förändringar som enligt skolornas redovisningar genomförts på skolorna och av den utveckling som skett år . Innehållet i skolornas dokumentationer har fått styra den analysmodell som använts. Sammanfattningsvis speglar dokumentationen dels en önskan att ytterligare fokusera målen för undervisningen, dels en generell ambition att utveckla skolan. Mer konkret följer föränd- ringsarbetet huvudspåren nedan: B.Ämnesintegration och/eller tematiskt arbete C.Kombination av A och B D.Skolor som inte går att hänföra till någon av grupperna A – C