sou · GSB3129d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Utred- ningen har erfarit att det förekommer brister i företagens använ- dande av meddelandeformatet EDIEL. Viss hantering sker även manuellt och det förekommer ett antal kombinationer av metoder för informationsöverföring mellan de olika IT-systemen. ECON har i tidigare uppföljningar av leverantörsbytesprocessen noterat att ett av de största problemen som noterades hos företagen vara att elektronisk kommunikation vid leverantörsbyten ännu inte an- vändes enligt föreskrifterna.3 Den information som skickas mellan nätföretag och elleverantö- rer ligger till grund för fungerande leverantörsbyten, korrekta el- räkningar samt elleverantörernas möjligheter att förutspå sina kun- ders förbrukning och köpa in rätt mängd el. har genomfört enkäter och intervjuer med elhandlare.4 Resultaten bekräftar att det finns stora problem med mätvärdesrapporteringen mellan aktörerna. Exempel på problem som kan uppstå till följd av bristande rap- portering är t.ex. försenade, felaktiga eller ej genomförda leveran- törsbyten och rapportering av mätvärden, olika uppgifter om elför- brukning på el- respektive nätfakturorna, bristande historik/spår- barhet som försvårar ett klargörande av var eventuella problem 3Se rapport 3. 4SKOP, Skandinavisk opinion ab Rapport till – . uppstått, kostsamma rutiner för att korrigera fel, kostsamma uppdateringar av programvaror, avstämningsförluster och brister i kundkommunikationen. 7.2Omfattning och utformning av ett centralt anläggningsregister Ett centralt anläggningsregister kan utformas på olika sätt. Det kan utgöras av allt från en förteckning över samtliga anläggningsiden- titeter till en väl utbyggd kommunikationscentral med möjligheter att utväxla en stor mängd information. Samtliga förslag som dis- kuteras utgår från en central förteckning över samtliga anlägg- ningsidentiteter. Nedan redovisas exempel på vad ett centralt anläggningsregister skulle kunna omfatta beroende på vilken nivå man väljer att lägga registret. Exempel på vad ett centralt anläggningsregister kan om- fatta Central register över anlägg- Anläggningsregister med infor- mation om kund, nätföretag och elleverantör Unika identiteter för samtliga Mätdata och övrig information skickas via registret till/från elleverantörer och nätföretag. Registret kan registrera och spara information om sända meddelanden Olika beräkningsmoduler5 kan kopplas till registret. 5 Såsom beräkningsmoduler för förluster i nätområden, andelstal, nationell balansavräkning, avräkning mellan balansföretag och elleverantör samt fakturering av kunder. Det tredje alternativet, anläggningsregister som en kommunika- tionscentral, kan även byggas ut med ett stort antal funktioner som inte är direkt relaterade till just anläggningsidentiteterna. 7.2.1Anläggningsregister med enbart anläggningsidentitet Syftet med en förteckning som omfattar samtliga anläggningsiden- titeter är att det härigenom skall vara möjligt att säkerställa att varje anläggning får en unik identitet. Detta skulle undanröja vissa av de problem som kan uppkomma när fler än en anläggning kan få samma beteckning, exempelvis vid sammanläggning av olika nätområden i samband med ägaröverlåtelser. Ett system för att upprätta unika anläggningsidentiteter är att använda sig av EAN-koder för att identifiera anläggningarna med unika sifferkombinationer. Ett centralt anläggningsregister upp- byggt för att endast omfatta EAN-koder skulle enbart kräva ett centralt register för vilka nummerserier som tilldelats respektive nätägare. Detta system skulle lösa flera av de problem som orsakats av fel- aktiga/bristfälliga uppgifter om anläggningsidentitet till en förhål- landevis låg kostnad. Enlig vad utredningen erfarit är branschen inställd på att detta system skall införas. har därför redan påbörjat EAN-kodning av anläggningar. En lösning som enbart omfattar en EAN-kodning av anläggningarna kommer dock inte att påverka själva kommunikationen, dvs. rapporteringen av mätvärden och annan information, mellan de berörda företagen. 7.2.2Anläggningsregister med anläggningsidentitet, kundinformation, nätföretag, elleverantör och balansansvarig En förteckning som omfattar samtliga anläggningsidentiteter skulle kunna kompletteras med information om elanvändarna. Detta skulle underlätta byten genom att det härigenom skulle kunna bli betydligt enklare att kontrollera att kunden har avtal med nätkon- cessionsinnehavaren om den aktuella anläggningen. Bristande över- ensstämmelse mellan kund och anläggning leder till att byten inte kan genomföras eller försenas. En förutsättning för att man skall kunna maximera nyttan med ett centralt anläggningsregister enligt denna modell är att nät- och elkunden är samma person. Om de inte är samma person omöjlig- görs matchning av uppgifterna om kund vid ett leverantörsbyte. Detta i sig utgör en faktor som kan omöjliggöra eller försena byten. Av nu gällande standardvillkoren framgår att det skall vara samma person som har både nätavtal och elavtal. En ytterligare förutsättning är att nätföretag och elleverantörer använder sig av ett gemensamt format för att fastställa kundens identitet. Ett sådant format skulle kunna utgöras av personnummer respektive organisationsnummer. kan byten försenas t.ex. genom varierande stavning och förkortningar i namn eller i kun- dens adressuppgifter. Sådana problem skulle minska om det fanns ett gemensamt format för hur kundens identitet skall fastställas. I referensdatabasen som används för nummerportabilitet på telemarknaden betecknas kunderna med personnummer för att underlätta hanteringen. Uppgifterna sparas dock inte i databasen utan raderas efter att ett operatörsbyte är genomfört mot bakgrund av att uppgifterna förvaras permanent hos tidigare och ny operatör. Ett anläggningsregister som förutom kundidentitet även omfat- tar information om nätföretag och elleverantör innehåller de bas- data som är grundläggande för en referensdatabas som skall under- lätta byten av elleverantör. Uppgifterna om elleverantör gör det möjligt att för en enskild anläggning kontrollera vem som ansvarar för leverans och fakturering. Det underlättar även vid byten då det klargör om ett byte blivit genomfört samt inför bytet då det är möjligt att säkerställa att rätt leverantör underrättas om att leve- rantörsförhållandet skall avbrytas. Det är även lämpligt att registret omfattar uppgifter om vilket nätföretag som hanterar den berörda anläggningen. Även nätföre- tag ingår i olika strukturförändringar på marknaden varför ansva- rigt nätföretag kan förändras . Då det är viktigt att enbart behöriga aktörer kan få tillgång till information om en viss anlägg- ning är det nödvändigt att registret har information om vilket nät- företag och vilken elleverantör som är behörig aktör för en given anläggning. Detta utgör en förutsättning för att säkerställa att känslig information inte sprids på ett felaktigt sätt. EAN-koderna kommer inte att förändras för en anläggning oavsett om nätföreta- gets ägarförhållanden förändras. Det är därmed även intressant för elleverantören att ha möjlighet att få information om vilket nät- företag som skall motta informationen om bytet. Utöver ovan angivna uppgifter skulle ett register av denna typ även kunna omfatta information om balansvarigt företag för respektive anläggning. Det är möjligt för en elleverantör att ha mer än en balansansvarig för sina kunder. En sådan uppdelning skulle kunna vara att en elleverantör exempelvis har olika balansansvariga för stora kunder och för hushållskunder. Ett centralt register med information om vem som är balansansvarig för en given uttagspunkt skulle underlätta t.ex. i de fall ett företag med mer än en balansansvarig förlorar en av dem. Det skulle bli lättare att klarlägga vilka av elleverantörens kunder som är i behov av en anvisningsleverantör i enlighet med utredningens förslag i avsnitt 4.6 om återkallande av tillstånd att vara elleverantör. 7.2.3Anläggningsregister som kommunikationscentral mellan elleverantörer och nätföretag Ett centralt anläggningsregister kan även användas som kommuni- kationscentral mellan aktörerna på marknaden. En sådan funktion syftar till att underlätta och förbättra kommunikationen mellan aktörerna på marknaden. skickas stora mängder infor- mation mellan aktörerna. Denna mängd kommer att öka ytterligare när avläsning införs . Kommunikationscentralsmodellen är en vidareutveckling av ovan beskrivna modeller och bygger på unika anläggningsidentite- ter samt information om kundens identitet. För god spårbarhet vad gäller eventuella fel/förseningar bör registret omfatta kundens identitet och adressuppgifter. Detta möjliggör matchning av kund- uppgifter t.ex. i samband med leverantörsbyten. Uppgifter om kunder och kundregister är känslig information för flertalet före- tag. Det är därför viktigt att ett anläggningsregister inte byggs upp på ett sådant sätt att obehöriga kommer åt känslig information, t.ex. i form av konkurrerande företags adressregister eller andra individualiserade uppgifter. Ett centralt anläggningsregister som kommunikationscentral kan därmed ge upphov till följande fördelar. Leverantörsbyten registre- ras hos en opartisk aktör. Information om leverantörsbyten skickas till rätt aktör. Om informationen sparas är det möjligt att spåra händelser bakåt i tiden. Registret kan utföra viss bearbetning av hanterad information. Tidsgränser kan följas upp systematiskt vil- ket möjliggör påminnelser och sanktioner. med en filterfunktion som hanterar felaktiga meddelanden och som notifierar avsändaren om problemet. En minskning av företagens hantering av ärenden innebär kostnadsbesparingar för de berörda företagen. Ett register i form av en utvecklad kommunikationscentral är dock inte helt oproblematisk utan medför även vissa risker. Ett register av denna typ kommer att hantera ett omfattande informa- tionsflöde som dessutom kan förutsättas öka t.ex. när mätning införs. Ett sådant omfattande flöde innebär att registret måste omgärdas av stränga säkerhetsanordningar för att säkerställa IT-lösningarnas integritet. Systemet måste säkerställa att data hanteras på ett korrekt och säkert sätt. Detta gäller t.ex. till- gång till företagsintern information, hantering av uppgifter som kan vara av betydelse för försvar eller data som berör per- soner med skyddad identitet. Detta innebär ett uttalat behov av säkerhetslösningar som en del av registrets struktur. Denna typ av register förutsätter även en kontinuerlig funktion eftersom marknadens aktörer är beroende av uppgifter från syste- met för sin dagliga affärsverksamhet. Man måste t.ex. ta ställning till vad som är en acceptabel stilleståndsperiod innan systemet åter måste vara i drift. För ett system av denna typ bör ett stillestånd endast få vara ytterst kort, vilket kräver mer kostsamma reserv- alternativ. Sammantaget krävs alltså ställningstagande till vilken typ av säkerhetslösningar som krävs för att säkerställa samtliga dessa krav. Ett IT-system som en kommunikationscentral torde vara möjligt att etablera, men utgör det dyraste alternativet av de ovan beskrivna formerna för anläggningsregister. EAN-nummer används redan i flera länder för att ange identiteter inom elsektorn. , och använder EAN- koder för att identifiera anläggningarna. I utgörs det centrala registret av en sammanställning över vilka nummerserier som har tilldelats respektive nätbolag. Det norska registret är lokaliserat hos i och är åtkomligt via hemsida. Varje nätbolag har tilldelats en nummer- serie för mätarna inom företagets område. vassdrags- og energidirektorat (NVE) har föreskrivit att EAN-standard skall användas som identifikation av mätpunkt.6 Kravet trädde i kraft och från skulle alla mätpunkter identifieras på detta sätt. De unika identite- terna har bidragit till att öka effektiviteten på elmarknaden. Det uppstår färre fel vid leverantörsbyten vilket är kostnadsbesparande både för nätföretag och för elleverantörer. vär(l)den har kraftsektorn i tillsammans med EAN-organisationerna i , , , , , och tagit fram en gemensam rekommendation för identifikation av bl.a. mätpunkter.7 Följande anges för mätpunkter och elmätare: Mätpunkten numreras med ett (Relation Number) som består av 18 siffror inklusive kontroll- siffra. Mätaren individnumreras med ett (Global Indivi- dual Asset Identifier), som består av 16 siffror inklusive kon- trollsiffra, enligt svensk överenskommelse. I PM Kraftsektorns EAN-numrering och streck- kodsmärkning av elmätare och mätpunkter anges att strukturen för de svenska GIAI-numren är: följt av nummer för respektive mätare och avlutat med kontrollsiffra ut- räknat enligt EAN:s modell. Resultatet blir ett världsunikt nummer förutsatt att en leverantör inte ger samma nummer till två elmä- tare. I detta PM anges även att följer med om ett företag överlåts i sin helhet. Vad gäller tillgången till EAN- nummer anges att använder sig av en inträdesavgift samt en årlig avgift, där avgifternas storlek beror av företagets om- sättning. Kontrollsiffran möjliggör kontroll av att ett visst nummer över- ensstämmer med hur ett EAN-nummer skall se ut, dvs. det blir möjligt att kontrollera om en viss sifferserie utgör en EAN-kodad anläggningsidentitet. har tagit ett styrelsebeslut som innebär att EAN-nummer skall användas för att ge unika anlägg- ningsidentiteter. Förarbetet inför införandet har påbörjats. har till utredningen rekommenderat att ett enhetligt system 6 vassdrags- og energidirektorat (NVE): om måling, avregning og samordnet opptreden ved kraftomsetning og fakturering av nettjenester. 7 Svenska vär(l)den Nr . för anläggningsidentiteter införs efter riksdagsbeslut. föreslår att EAN-koder skall användas som anläggnings- identitet. har framfört att detta tillsammans med förslag om att det skall även skall finnas en enhetlig beteckning för kundidentiteten samt att nätavtal och elleverans- avtal skall innehas av en och samma kund kommer att undanröja många problem på elmarknaden. anser att dessa för- ändringar bör införas och utvärderas innan andra förändringar in- förs. 7.4Ägande och drift av ett centralt anläggningsregister 7.4.1Anläggningsregister som referensdatabas och som kommunikationscentral Ett anläggningsregister som utgör en kommunikationscentral - skulle hantera en stor mängd information som berör aktörernas verksamhet. Men även ett mer begränsat register, med formen av en referensdatabas, skulle hantera uppgifter som är känsliga för de berörda företagen om uppgifterna hamnar hos konkurrerande före- tag. Det är därför viktigt att tillgången till sådan information begränsas till sådana aktörer som har ett legitimt behov av infor- mationen. Dessa frågor är intressanta att väga in vid en diskussion om hur ett sådant anläggningsregister skall ägas och drivas. De alternativ som huvudsakligen diskuterats är följande: Staten äger anläggningsregistret. Driften kan ske i egen regi eller läggas ut på en opartisk aktör. Staten och branschen äger anläggningsregistret gemensamt. Driften läggs ut på en opartisk aktör. Branschen äger anläggningsregistret. Driften kan ske i egen regi eller läggas ut på en opartisk aktör. Enligt denna modell skulle staten stå som ägare och som driftsansvarig för det centrala anläggningsregistret. En sådan lös- ning minimerar risken för att information sprids på ett sådant sätt att konkurrerande aktörer ges möjlighet till insyn i varandras verk- samhet. Den information om marknaden som finns i ett anläggnings- register, oavsett om det omfattar enbart de mer grundläggande uppgifterna om anläggning, nätföretag, kund och leverantör eller om det utgör en kommunikationscentral, innebär att de anslutna företagen måste ha förtroende för att registret hanterar känslig in- formation på ett fullgott sätt. Med staten som ägare kontrollerar staten anläggningsregistrets uppbyggnad och driftsförhållanden. finns möjlighet att genom diskussioner med berörda parter vara med och anpassa och vidareutveckla registret för att svara mot framtida behov. En förutsättning för att potentiella aktörer skall överväga att gå in på marknaden är att de har förtroende för att de centrala funk- tionerna på marknaden hanteras på ett konkurrensneutralt sätt. En annan viktig faktor är att mindre och nya företag kan ansluta sig till registret på konkurrensneutrala villkor, som inte leder till att någon kategori av företag ges konkurrensfördelar. Exempelvis är det vik- tigt att de avgifter och krav som anslutningen medför sätts på ett sådant sätt att inte någon särskild kategori av företag missgynnas. Det är härvid viktigt att beakta att även mindre företag har möjlig- het att fortsätta verka på elmarknaden. torde vara den myndighet som ligger närmast till hands att hantera ägande och drift av ett centralt anläggnings- register. är ett statligt affärsverk och har en hög trovärdighet vad gäller ägande och hantering av företags- och anläggningsdata. Ägaren bör även ha möjlighet att fånga upp syn- punkter från aktörerna om hur registret fungerar i praktiken och hur det kan utvecklas på lämpligt sätt. har en fungerande struktur med olika råd för att samverka och utveckla elmarknaden tillsammans med aktörerna. Denna typ av råd bör även kunna behandla frågor rörande hur ett centralt anläggnings- register fungerar i praktiken samt dess framtida utveckling. hanterar hanterar den kommunikation som sker inom ramen för EDIEL-systemet. De som har tillgång till ett uppdaterat EDIEL-system kan hantera stora delar av den information som omfattas av ett anläggningsregister i form av en kommunikationscentral. Ett centralt anläggningsregister i form av en kommunikationscentral skulle utgöra en knutpunkt genom vilken denna information med vissa kompletteringar skulle passera. I rollen som nationellt balansansvarig hanterar dessutom en del av den information som skulle kunna kommuniceras via ett anläggningsregister, t.ex. information rörande balansansvariga och andelstal. Även om står som ägare av systemet är det inte nödvändigt att verket hanterar den dagliga driften av systemet. Denna verksamhet kan hanteras av en annan part. Det finns företag som har till uppgift att hantera stora mängder information som uppdateras kontinuerligt. Ett sådant företag skulle kunna tänkas vara intresserat att hantera den operativa driften. Om denna typ av lösning väljs är det dock viktigt att även denna part utgör en neu- tral part på elmarknaden för att säkerställa marknadens förtroende för registret. utövar tillsyn över sådan verksamhet som berörs av registret. förutsätts få tillgång till sådana uppgifter ur registret som behövs för myndighetens tillsyn. 7.4.3Staten och branschen som gemensamma ägare Staten och branschen delar i denna modell på ägandet. Detta skulle kunna ske genom att det centrala anläggningsregistret hanteras inom ramen för ett separat bolag där staten äger av akti- erna och branschen äger av aktierna. Branschens ägande skulle kunna ske genom branschorganisationen som representerar ett stort antal av aktörerna på elmarknaden. Driften förutsätts skötas av en opartisk och oberoende aktör. Branschen äger och driver registret Ett effektivt fungerande anläggningsregister förutsätter att samtliga nätföretag och elleverantörer samt balansansvariga företag är anslutna till registret. Om registret ägs av branschen innebär detta att konkurrerande företag kommer att äga registret. Konkurrenter som samarbetar i ett gemensamt bolag skapar möjligheter för bola- gen att samverka och koordinera sig både i de delar av verksam- heten som omfattas av bolaget samt i närliggande verksamheter. Ett samarbete i form av ett gemensamt ägande och drift av ett anläggningsregister enligt kommunikationscentralsmodellen inne- bär även att företagen skulle kunna få tillgång till känslig informa- tion om varandras verksamhet. Även ett register som enbart om- fattar anläggningsidentitet, kundidentitet och leverantör innehåller känslig information, eftersom det i princip omfattar uppgifter om kundregister för aktörerna på marknaden. Denna typ av insyn kan påverka företagens möjligheter och vilja att konkurrera med var- andra på de konkurrensutsatta delarna av elmarknaden. Om enbart en del av branschen skulle gå in som ägare skulle det även bli svårt att skapa förtroende för de företag som tvingas ansluta sig till registret utan att vara delägare. Från deras synpunkt sett torde anläggningsregistrets neutralitet och att tillgången till information begränsas till behörig part vara viktiga frågor. Samma frågor torde vara av stor betydelse för nya aktörer. För att främja en väl fungerande marknad är det viktigt att nya aktörer har förtro- ende för registrets funktion och att nytillkommande aktörer ges tillträde på samma villkor som befintliga aktörer. Branschen äger registret men en opartisk aktör ansvarar för driften Enligt denna modell skulle branschen utgöra en passiv ägare medan en självständig och opartisk aktör skulle stå för den operativa verk- samheten. Genom att driften hanteras av en opartisk aktör minskar risken för att känslig information hamnar hos konkurrerande företag och därigenom påverkar företagens möjligheter och vilja att konkurrera. Den minskade risken till trots kvarstår, genom själva det gemensamma ägandet, en risk för att samarbetet i sig leder till utvidgade kontakter och utökat samarbete på berörda eller näralig- gande marknader. Denna lösning för ägande och drift är snarlik den som valts inom teleområdet. Fem teleoperatörer har bildat ett bolag, , som tillhandahåller en referensdatabas för hantering av telefon- nummer. Referensdatabasen möjliggör för en abonnent att kunna behålla sitt telefonnummer vid byte av teleoperatör. Det gemen- samma företaget skulle få en ensamställning vad gäller att förse företagen med sådana data. Telelagen reglerar bl.a. de villkor som företaget verkar under och PTS utövar tillsyn. Referensdatabasen hanterar endast uppgifter om kundidentitet i samband med byte av operatör för ett visst telefonnummer. När bytet är genomfört rade- ras uppgifterna. har granskat SNPAC:s aktieägaravtal och konstaterade att det inte fanns anledning för att ingripa mot verksamheten. ställningstagande grundades bl.a. på att samarbetet är uppbyggt på ett sådant sätt att risken för att sprida affärshemligheter minskades samt lagstiftarens intentioner bakom tillskapandet av ett system med nummerport- abilitet och den därtill hörande regleringen.8 7.5Finansiering av ett centralt anläggningsregister Ett centralt anläggningsregister beräknas leda till besparingar för de företag som ansluter sig till registret. Aktörerna drabbas nu av kostnader för t.ex. processer att lösa problem, nya IT- system enligt lappa och laga principen samt avstämningsförluster. Kostnaderna för brister i datakvalitet, spårbarhet och processnabb- het har uppskattats till för bran- schen som helhet. I beräkningen ingår bl.a. kostnader för IT, per- sonal och avstämningsförluster. Beräkningen har utförts av företa- get och är baserat på intervjuer och fallstudier med företag i branschen. Netcircle intervjuade flera företag fördelade på stora, mellanstora och små aktörer. Baserat på dessa företags upp- fattning om de potentiella besparingarna av en central kommuni- kations-, datalagrings- och felsökningsfunktion beräknade Net- circle den potentiella besparingen för branschen som helhet. Vilken omfattning besparingarna får beror i hög grad av vilken typ av anläggningsregister som införs. Utredningen har låtit ta fram en uppskattning av kostnaderna för ett centralt anläggningsregister som omfattar anläggningsidentitet enligt , kundidentitet enligt personnummer alternativt organi- sationsnummer, elleverantör och nätägare.9 I förslaget är registret även förberett för vissa nya funktioner och tjänster. Kostnaderna uppskattades till 20 – för utveckling och sedan årliga kostnader på mellan 14 – 21 miljoner kostnader inkl. hård- vara.