sou · GSB373 · 2005-01-01 00:00:00 — Källa: [2003e], egen bearbetning. Av diagram 3.6 framgår att arbetslösheten generellt sett var högre bland män i jämförelse med kvinnor. Kvinnor födda i ett euro- peiskt land utanför , såväl inom som utom EU, hade dock något högre arbetslöshet än män . Etablering på svensk arbetsmarknad Bilaga 4 till LU 2003/04 Arbetslöshet fördelat på födelseregion och kön Anm.: Avser arbetskraften 16–. avser utom , EU 15 avser EU 15 utom , avser utom och EU 15 och avser Nord- och . Totalt avser hela arbetskraften i . Källa: [2003e], egen bearbetning. Anm.: Avser arbetskraften 16–. avser utom , EU 15 avser EU 15 utom , avser utom och EU 15 och avser Nord- och . Källa: [2003e], egen bearbetning. Bilaga 4 till LU 2003/04 Etablering på svensk arbetsmarknad Jämförelse av enbart arbetslöshet mellan könen kan vara miss- visande, eftersom arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor generellt sett är lägre. var arbetskraftsdeltagandet bland män totalt , vilket kan jämföras för kvinnor (se tabell 3.1). Statistik ska tolkas med försiktighet Slutligen är det viktigt att påpeka att tolkning av statistik alltid ska göras med stor försiktighet. Enbart redovisning av statistik över ursprungsregion och vistelsetid ger inte stöd för slutsatsen att vistelsetidens längd förbättrar förutsättningarna för arbete. Exempelvis kan sammansättningen av de olika delgrupperna förändras mycket över tiden beroende på förändringar i migra- tionsströmmar. De invandrargrupper som finns i har kommit , av olika skäl och har olika bakgrund när det gäller utbildning och yrkeserfarenhet m.m. Sådana faktorer har också stor betydelse för möjligheterna att etablera sig på arbets- marknaden. I kapitel 4 redovisas svenska forskningsresultat om betydelsen av olika faktorer för sysselsättningen bland utlands- födda. 3.1.2Risken för att bli arbetslös Arai & (2001) har studerat skillnaderna mellan invandrad och svensk arbetskraft när det gäller risken att bli arbetslös.3 Studien visar att utlandsfödda från löper dubbelt så stor risk att bli arbetslösa som motsvarande infödda arbetstagare. De stora skillnaderna kan inte förklaras av skillnader mellan grupperna när det gäller ålderssammansättning, utbildningsnivå, arbetslivserfarenhet eller anställningstid. längre anställningstid kompenserar för nackdelen att vara född i utomeuropeiskt land, medan ett eller räcker för kompensa- tion av nackdelen att vara född i annat nordiskt eller europeiskt land. Arai & tolkar resultaten som att arbetsgivare och fackförbund avviker från principen först in sist ut i Lagen om anställningsskydd (LAS) till förmån för svenskfödda arbetstagare. 3 Arai, M. & , R. [2001], se också Arai, M. & , R. [2002]. Etablering på svensk arbetsmarknad Bilaga 4 till LU 2003/04 (2001) har studerat arbetsmarknadssituationen för olika grupper av invandrare och för svensk- födda.4 Resultaten visar att invandrare generellt sett är mer utsatta på arbetsmarknaden och att deras position försämrades kraftigt i samband med 1990-talets lågkonjunktur. Inkomstutvecklingen över tiden är likartad för alla studerade grupper, men skillnaden i inkomstnivåer är stora mellan grupperna. Invandrare från länder utanför västvärlden har den sämsta inkomstutvecklingen . Invandrare från länder utanför västvärlden har också haft det svårt att komma in på arbetsmarknaden. Den stora skillnaden i inkomstnivå mellan denna grupp och svenskfödda beror till stor del på att många av invandrarna saknar arbetsinkomster. konstaterar att flyktinginvandrare som kommit till har drabbats hårt av 1990-tals- krisen. Genom att studera hur stor andel av en nationalitet som har varit arbetslös har Hjerm (2002) analyserat situationen för utlandsfödda av olika nationalitet och svenskfödda –2000.5 Generellt sett är det större andel utlandsfödda från länder långt ifrån som har varit arbetslösa i jämförelse med utlandsfödda från mer näraliggande länder (se diagram 3.7). Bland infödda svenskar hade varit arbetslösa , vilket kan jämföras med genomsnittet för utlandsfödda som var . Stora skillnader finns mellan de olika länderna och regionerna. Regioner från vilka många flyktingar har anlänt relativt har höga procenttal såsom exempelvis f.d. . Länder varifrån invandring sker av andra skäl än asylskäl har låga procenttal som till och med kan vara lägre än för infödda svenskar, vilket är fallet för invandrare från . 4Edin, P–A. & , O. [2001]. 5Hjerm, M. [2002c]. Bilaga 4 till LU 2003/04 Etablering på svensk arbetsmarknad Diagram 3.7 Arbetslös , perioden –2000 Anm.: Andra generationens invandrare avser här en individ som är född i och som har minst en förälder född i annat land än . Regressionsskattade procenttal innebär standardisering av de olika grupperna utifrån vistelsetid, kön, ålder, familjesituation och utbildning. Grupperna kan därför jämföras direkt med varandra. Källa: Hjerm, M. [2002c]. Sammantaget kan konstateras att flera olika studier om arbets- löshet bland utlandsfödda som har invandrat till ger en likartad bild. Arbetslöshet bland invandrare från är betydligt vanligare än bland svenskfödda. Skillnader mellan svenskfödda och utlandsfödda är mycket mindre när det gäller invandrare från andra nordiska eller europeiska länder. Flyktingar som har anlänt under den senaste 10–15-års- perioden har haft särskilt svårt att få arbete. Arbetslösheten är hög även i jämförelse med andra invandrargrupper. Etablering på svensk arbetsmarknad Bilaga 4 till LU 2003/04 Utrikes födda är en mycket heterogen grupp till följd av att individer har invandrat , under skilda om- ständigheter och från olika världsdelar. Inom gruppen finns det också stora skillnader när det gäller utbildningsnivån mellan olika ursprungsländer och mellan könen, varför det ofta är missvisande att i generella termer diskutera invandrares förutsättningar på arbetsmarknaden. När syftet är att ge en översiktlig bild av utbildningsnivån bland invandrare i jämförelse med födda i , behandlas ofta invandrare som en grupp. Det är emellertid mycket viktigt att vara medveten om att sammansättningen av invandrar- gruppen påverkar statistiken över utbildningsbakgrund. Generell bild samt skillnaden mellan kvinnor och män Generellt sett har den invandrade befolkningen lägre utbildning i jämförelse med infödda svenskar. Andelen som endast har för- gymnasial utbildning är större bland utrikes födda och andelen med någon form av eftergymnasial utbildning är något mindre. En del invandrare kommer från länder där den grundläggande utbild- ningen är betydliga kortare än motsvarande svensk folk- eller grundskola. Utrikes födda kvinnor är oftare lågutbildade i jämförelse med kvinnor födda i . Enbart förgymnasial utbildning, som ibland är jämförelsevis kort, förekommer bland av de utlandsfödda kvinnorna i åldern 25–, vilket kan jämföras för svenskfödda kvinnor i samma åldersgrupp. Andelen högutbildade7 kvinnor är emellertid nästan densamma, för utlandsfödda och för födda i . För männen är skillnaderna överlag mindre mellan utlandsfödda och födda i . Låg utbildningsnivå är något vanligare bland utlandsfödda män i jämförelse med födda i , , som andelen högutbildade bland de utlandsfödda männen är en procentenhet högre, . I åldersgruppen 35–är utrikes födda högre utbildade än inrikes födda. Bland männen är utlandsfödda mer välutbildade än svenskfödda även inom åldersgruppen 45–. 6Avsnittet baseras på [2003a], om inte annat anges. 7Med högutbildade avses dem med eftergymnasial utbildning . Bilaga 4 till LU 2003/04 Etablering på svensk arbetsmarknad Diagram 3.8 Utbildningsnivå i åldersgruppen 25–2003, födda i och födda utomlands mindre än 3 år Anm.: För av de utrikes födda i åldern 25–saknas uppgift om utbildning i Utbildnings- registret, varför jämförelser bör göras med försiktighet. Källa: [2003a]. Utrikes födda alltmer högutbildade Invandringsströmmarna har inneburit att utrikes födda som relativt har anlänt till har betydligt högre utbildningsnivå än de som har invandrat tidigare (se diagram 3.9). De nyanlända invandrarna har också högre utbildningsnivå än den genomsnittliga utbildningsnivån i befolkningen. En förklaring till den höga utbildningsnivån är att de invandrade är relativt unga. Bland dem som invandrat –2002 utgör åldersgruppen 25–en stor grupp. Här är det också viktigt att påpeka att uppgift om utbildningsnivå saknas för av de nyanlända, vilket är en osäkerhetsfaktor som av Statistiska central- byrån bedöms innebära att den verkliga utbildningsnivån bland invandrade utrikes födda i verkligheten är ännu högre. Etablering på svensk arbetsmarknad Bilaga 4 till LU 2003/04 Diagram 3.9 Utbildningsnivå för utrikes födda i åldern 25–efter senaste invandringsår Anm.: Uppgift om utbildning saknas för av dem som invandrat –2002. Källa: [2003a]. Inriktningen på den högre utbildningen skiljer sig åt mellan gruppen av invandrare som invandrat före respektive efter 1996 samt i jämförelse med inrikes födda (se tabell 3.2). Bland dem som invandrat , är andelen med utbildning inom naturvetenskap och teknik större än för invandrargrupper som anlänt till tidigare samt i jämförelse med inrikes födda. Andelen med utbildning inom hälso- och sjukvård samt social omsorg, och andelen med utbildning inom pedagogik och lärar- utbildning är betydligt mindre bland invandrare som kommit till i jämförelse med tidigare invandrade. Här är det viktigt att påpeka att osäkerheten om utbildningsinriktning för en stor andel, , av dem som invandrat efter 1996 kan innebära att den bild som ges är något missvisande. Bilaga 4 till LU 2003/04 Etablering på svensk arbetsmarknad inrikes och utrikes födda Samhällsvetenskap, juridik, Naturvetenskap, matematik & data Lant- & skogsbruk, djursjukvård Hälso- & sjukvård, social omsorg Källa: [2002b]. Utbildningsnivån varierar mellan ursprungsländer Utbildningsnivån inom många invandrargrupper är högre eller mycket högre än bland befolkningen i som helhet. Andelen högutbildade bland invandrare från vissa länder är betydligt högre än bland svenskfödda. Att utbildningsnivån bland utrikes födda totalt sett är lägre än i den svenskfödda delen av befolkning, beror på att utbildningsnivån är låg bland utlandsfödda från vissa länder med många invandrare i . Det gäller bland annat för utlands- födda från och . Bland invandrare från är många äldre, vilket är en stor del av förklaringen till den låga utbildningsnivån inom gruppen. Invandrare från och utgör stora invandrargrupper inom vilka utbildningsnivån är hög. Bland invandrare från dessa länder har 22–en lång eftergymnasial utbildning, vilket kan jämföras för inrikes födda och för befolkningen som helhet. I tabell 3.3 visas utbildningsnivån för utlandsfödda från länder med stora invandrargrupper i samt genomsnitt för respektive region. Etablering på svensk arbetsmarknad Bilaga 4 till LU 2003/04 Utbildningsnivå 2003 för utlandsfödda 25–64 år 4Europa utom EU 15 och . Anm.: I tabellen redovisas utbildningsbakgrund för utlandsfödda från länder med stora invandrargrupper i samt genomsnitt för respektive region. Källa: [2003a]. Denna begränsade redovisning av utbildningsbakgrund bland utlandsfödda som invandrat till visar på hur missvisande det kan vara att diskutera invandrare som grupp när det gäller arbets- Bilaga 4 till LU 2003/04 Etablering på svensk arbetsmarknad marknadssituation och förutsättningar för arbete. Över tiden har utbildningsbakgrund och ålderssammansättning hos dem som invandrat förändrats. Ofta behandlas även invandrare från en viss region som en homogen grupp, vilket är felaktigt när det gäller utbildningsbakgrund. Exempelvis råder stora skillnader mellan de tre största invandrargrupperna från . Iranier är jämförelsevis högutbildade medan invandrare från är lågutbildade (se tabell 3.3). Skillnaderna är också stora mellan de två näraliggande afrikanska länderna och . 3.3Svensk högskoleutbildning och arbetsmarknadsanknytning I framkommer att etableringen på arbetsmarknaden skiljer sig åt mellan studenter med svensk bakgrund och studenter med utländsk bakgrund8, även om de har samma examen från universitet eller högskola i . /2000 tog drygt 30 000 studenter examen vid universitet och högskolor i , varav hade utländsk bakgrund. Bland dem som tog examen /2000, hade av de examinerade med svensk bakgrund etablerat sig på arbetsmark- naden , vilket kan jämföras för examinerade med utländsk bakgrund. Skillnaden är ännu större när andelen som har svag ställning eller står utanför arbetsmarknaden jämförs. Bland examinerade studenter med utländsk bakgrund var andelen dubbelt så hög som för studenter med svensk bakgrund (se tabell 3.4).9 Av tabell 3.4 framgår att andelen examinerade med utländsk bak- grund är hög för utbildningar inom vårdyrken, särskilt för tand- läkare och tandhygienister, och låg inom andra stora examens- grupper såsom lärare. Bland tandläkare och tandhygienister med utländsk bakgrund har av dem som examinerades 1999/2000 en svag ställning på arbetsmarknaden , vilket kan jämföras för dem med svensk bakgrund. 8Utländsk bakgrund definieras här som individ som själv har invandrat till eller vars båda föräldrar har invandrat till . Övriga räknas till gruppen med svensk bakgrund. 9Högskoleverket [2003]. Etablering på svensk arbetsmarknad Bilaga 4 till LU 2003/04 Tabell 3.4 Examina vid svenska universitet och högskolor 1999/2000 och ställning på arbetsmarknaden, svensk respektive utländsk bakgrund Andel med svag ställning på Anm.: Utländsk bakgrund definieras här som individ som själv har invandrat till eller vars båda föräldrar har invandrat till . Övriga räknas till gruppen med svensk bakgrund. Källa: [2003]. Bilaga 4 till LU 2003/04 Etablering på svensk arbetsmarknad Svensk forskning är begränsad när det gäller kunskaper om i vilken utsträckning utlandsfödda är undersysselsatta eller sysselsatta inom fel yrken i förhållande till utbildningsnivå. Kunskapen är därför begränsad om i vilken utsträckning den utlandsfödda befolkningen utgör en arbetskrafts- och kompetenspool för bristyrken och för- väntad ökad efterfrågan på arbetskraft till följd av den demo- grafiska utvecklingen. Bristande tillgång på bra datamaterial är en anledning till att det finns så lite forskning inom området. En studie av (2004) tillför kunskap.10 3.4.1Arbete inom olika yrkeskategorier11 (2004) finner att det råder stora skillnader mellan utlandsfödda och födda i när det gäller yrkeskategorier. Skillnader råder också mellan olika ursprungsregioner. När det gäller yrken som kräver högre utbildning eller åtminstone annor- lunda kompetens i jämförelse med mindre kvalificerade arbets- uppgifter, är skillnaderna mellan utlandsfödda män och män födda i stora. Till kvalificerade yrken räknas yrken som kräver hög formell utbildning och yrken med chefs- eller ledande befattningar. Bland svenskfödda män i åldern 25–hade knappt hälften yrken inom dessa områden, medan endast en tredjedel av de utlandsfödda männen hade motsvarande yrken (se tabell 3.5). När det gäller utbildningsnivån fanns inte motsvarande skillnader. Andelen män med eftergymnasial utbildning var för svenskfödda män och för utlandsfödda. I studien såg yrkestillhörigheten såg olika ut för utrikes födda från olika regioner. Den sammanlagda andelen med kvalificerade yrken var mycket hög för födda i och dessutom avse- värt högre än för födda i . Män födda i samt män födda i hade mycket låg andel lednings- arbete, men relativt hög andel teoretisk specialistkompetens. För både män och kvinnor gällde att de lägsta andelarna bland kvali- ficerade yrken fanns bland invandrare som är födda i eller i . 10Ekberg, J. & , D-O. [2004]. 11Avsnittet baseras på , J. & , D-O. [2004]. 12I studien räknas födda i till gruppen med ursprung från och de utgör av gruppen. Etablering på svensk arbetsmarknad Bilaga 4 till LU 2003/04 När det gäller skillnader mellan kvinnor och män beträffande arbetets kvalifikationsnivå var det mycket små skillnader för anställda födda i . Bland utrikes födda var skillnaderna i fördelningen mellan yrken med olika utbildningskrav större och andelen kvinnor med arbeten utan utbildningskrav var högre än andelen män med denna typ av arbeten. Skillnaderna mellan kvinnor och män var störst bland utlandsfödda från och . konstaterar utifrån studiens resultat att chefs- positioner i hög utsträckning besitts av svenskfödda män och inte av kvinnor eller utlandsfödda. Yrkesfördelning anställda 25–2001 Inga krav på yrkesutbildning 1 Kvalificerat yrke definieras som yrke där teoretisk specialistkompetens eller högskoleutbildning krävs samt yrken som innebär ledande befattningar. Anm.: För fullständig redovisning samt klassificering av yrken se , J. & , D-O. [2004]. Källa: , J. & , D-O. [2004], egen sammanställning. När det gäller yrken där krav på formell utbildning saknas fanns också stora skillnader mellan födda i och utlandsfödda. Andelen utlandsfödda män med lågkvalificerade yrken var , vilket kan jämföras med för svensk- födda män. För kvinnor var skillnaderna lite större, av de utlandsfödda kvinnorna och av kvinnorna födda i hade lågkvalificerade yrken. Män och kvinnor som invandrat från och samt kvinnor som invandrat från , och hade höga Bilaga 4 till LU 2003/04 Etablering på svensk arbetsmarknad andelar inom denna yrkeskategori. Andelen med lågkvalificerade yrken bland utlandsfödda motsvarade ungefär utbildningsnivån inom respektive grupp. Sammantaget kan konstateras att män och kvinnor födda i hade liknande mönster när det gäller fördelning mellan yrken med olika nivå på kompetenskrav. Knappt hälften hade högkvalificerade yrken och hade lågkvalificerade yrken. Bland utrikes födda män och kvinnor var andelen med hög- kvalificerade yrken knappt en tredjedel och andelen med lågkvali- ficerade yrken motsvarar ungefär en sjättedel. Lågkvalificerade yrken som städare, restaurangbiträden eller fabriksarbetare, dvs. yrken som inte kräver någon utbildning utöver grundskola, fanns inte bland de tio vanligaste yrkena bland födda i . För utlandsfödda tillhörde dessa yrken de fem vanligaste och det var särskilt tydligt bland dem som invandrat från . Akademisk utbildning innebär inte självklart en stark position på arbetsmarknaden för invandrad arbetskraft. Utlandsfödda med akademisk utbildning hade lägre sysselsättning och i mindre utsträckning kvalificerat arbete i jämförelse med akademiker födda i (se tabell 3.6). Situationen såg jämförelsevis bäst ut för födda i eller något annat Västeuropeiskt land när det gäller sysselsättning och andel arbetslösa. Även bland akademiker hade invandrare från svårast att etablera sig på arbetsmarknaden. Akademiker från Sydeuropa14 hade också en jämförelsevis svag position på arbetsmarknaden. Det rådde stora skillnader i sysselsättningsgrad mellan invandrade akademiker från olika regioner och i vilken utsträckning de hade kvalificerat arbete. I genomsnitt tenderar längre vistelsetid i att innebära en bättre situation på arbetsmarknaden. 13 Avsnittet baseras på , J. & , D-O. [2004]. 14I studien räknas födda i till gruppen med ursprung från och de utgör av gruppen. Etablering på svensk arbetsmarknad Bilaga 4 till LU 2003/04 Arbetsmarknaden för akademiker, 25–2001 Vistelsetid 5–15 år Vistelsetid 16–35 år 1 Andel av de sysselsatta med ett kvalificerat arbete. Kvalificerat yrke definieras som yrke där teoretisk specialistkompetens eller högskoleutbildning krävs samt yrken som innebär ledande befattningar. Källa: , J. & , D-O. [2004], egen sammanställning. Sysselsättning viktigt för integrationen på arbetsmarknaden, men även graden av anknytning till arbetsmarknaden har betydelse. Svag förankring på arbetsmarknaden är vanligare bland personer som trätt in eller som är på väg att träda in på arbetsmarknaden, vilket kan vara fallet för ungdomar och nyanlända invandrare. Den typiska anställningsformen i är fast anställning på heltid och under helår. Med atypiska anställningskontrakt avses anställningsformer som skiljer sig från traditionella anställnings- kontrakt när det gäller arbetstid och/eller bindningstid. Inom den internationella forskningen studeras främst tidsbegränsade anställ- ningar, eget företagande och deltidsarbete.15 15 , A. & Wallette, M. [2001]. Bilaga 4 till LU 2003/04 Etablering på svensk arbetsmarknad Faktaruta 3.1 Tidsbegränsade anställningar – olika former Provanställningar används av företagen för att i första hand pröva individens lämplighet för ett visst arbete, snarare än som flexibilitets- åtgärd. Vikariat fyller normalt inget flexibilitetssyfte, eftersom en frånvarande anställd ersätts med en annan tillfälligt anställd arbetstagare. Behovsanställningar är den anställningsform som har mest utpräglat flexibilitetssyfte, eftersom den anställde endast arbetar när arbetsgivaren har behov av arbetskraft. Arbetet sker ofta på timbasis och arbetstagaren kallas ofta in med kort varsel. Säsongsanställningar innebär också en stor flexibilitet för arbetsgivaren, när kunskap finns om när arbetsbelastningen är som störst. Projektanställningar kan vara ett sätta för arbetsgivaren att uppnå kapacitetsflexibilitet, men det kan också vara ett sätt att kunna tillföra företaget viss specialistkompetens som normalt inte finns inom företaget och som det endast finns behov av i vissa perioder. Kvinnor är överrepresenterade bland vikariatsanställda och behovs- anställda, medan männen är i majoritet bland provanställda, säsongs- och projektanställda. Projektanställda rekryteras bland personer med en eftergymnasial utbildning och många har en längre eftergymnasial utbildning. Bland behovs- och säsongsanställda har stor andel mindre utbildning än 2-årigt gymnasium. Källa: , G., , K. & Dallner, M. [2000] och , K. [2001]. Tidsbegränsade eller tillfälliga anställningar utgör den vanligaste formen av atypiska anställningar. Förekomsten av tidsbegränsade anställningar ses ofta som ett sätt för företagen att åstadkomma kapacitetsflexibilitet. I den allmänna debatten tolkas ökningen av tidsbegränsade anställningar som ett tecken på företagens ökade behov av flexibilitet, vilket till viss del beror på den ökade internationaliseringen. I detta sammanhang är det av mycket stor vikt att skilja på olika typer av tidsbegränsade anställningar, eftersom de fyller olika behov hos företagen och har olika konsekvenser för den anställde, se faktaruta 3.1. Vilken anställningsform som är mest lämpad för företaget beror på verk- samhetens behov samt hur kompetenskraven ser ut. Tidsbegrän- sade anställningar förutsätter att upplärningstiden är kort och att Etablering på svensk arbetsmarknad Bilaga 4 till LU 2003/04 behovet av företagsspecifika kunskaper är litet. Detta behöver inte innebära att arbetsuppgifterna är okvalificerade. Inom vissa yrken är terminologin och arbetsrutiner desamma oavsett arbetsplats, vilket underlättar tillfällig anställningar.16 Genom att studera antalet tidsbegränsade anställningar kan man få en bild av hur vanligt det är med svag förankring på arbets- marknaden. Förekomsten av tidsbegränsade anställningar har generellt sett ökat såväl inom EU som i Sverige.17 –2002 har antalet tidsbegränsade anställ- ningar ökat från 367 000 till 483 000 anställningar, dvs. en ökning med . har antalet fasta anställningar minskat från 3 661 000 till 3 262 000, vilket är en minskning . Förändringen innebär att andelen arbetstagare med tidsbegränsade anställningar har ökat från 2002. Ökningen av andelen arbets- tagare som har en tidsbegränsad anställning beror således både på en ökning av antalet tidsbegränsat anställda och på en minskning av antalet fast anställda. har antalet företagare och medarbetare i familjeföretag varit ganska lika och i genomsnitt omfattat 425 000 arbetstagare per år.18 Diagram 3.10 visar andelen tidsbegränsade anställningar –2002 bland anställda i som är födda i olika regioner. Tidsbegränsade anställningar är vanligare bland utlands- födda i jämförelse med födda i , med undantag för födda i annat nordiskt land. Arbetstagare från annat EU 15-land har i ungefär samma utsträckning en tidsbegränsad anställning som födda i .