sou · GSB358 · 2005-01-01 00:00:00 — Det ställer höga krav på FHS förmåga att anpassa och förnya sig. I översynen ingår frågor om FHS organisation, effektivitet, flexi- bilitet och resursutnyttjande. De statliga myndigheterna har nu- mera i stor utsträckning befogenhet att själva besluta i dessa frågor och utforma sin egen organisation. Det gäller även FHS. Utred- ningens analys och utvärdering har inte pekat på något behov att förändra denna fördelning av befogenheter mellan regeringen och FHS. När utredningen föreslår förändringar i fråga om FHS orga- nisation m.m. riktar sig förslagen därför ibland till regeringen men oftare till FHS. Skolan har själv att ta ställning till dessa förslag. Utredningen har också tagit hänsyn till den omfattande översyn av den egna organisationen som skolan har genomfört. 3Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt Försvarshögskolans (FHS) huvuduppgift är att utbilda högre offi- cerare. Skolan har också andra uppgifter. I förordningen (1996:1476) med instruktion för Försvarshögskolan finns en fullständig beskrivning av skolans uppgifter. Enligt denna skall FHS bedriva: högskoleutbildning av yrkes- och reservofficerare på högre nivåer för krigs- och fredsbefattningar, kompetensuppbyggnad och chefsutveckling för främst total- försvarets behov genom utbildning av civil och militär personal, annan kursverksamhet för främst totalförsvarets behov, FHS skall bedriva utbildningen och forskningen främst inom ämnena säkerhets-, försvars- och utrikespolitik, internationella för- hållanden, svenskt totalförsvar, ledarskap och ledningsvetenskap, krigsvetenskap, militärhistoria, militärteknik samt ekonomi och logistik med avseende på försvaret. I instruktionen läggs på FHS dessutom uppgifterna att: delta i samarbete inom ramen för Partnerskap för fred (PFF), vara svenskt kontaktorgan för deltagande i Konsortiet av för- svarsakademier och säkerhetspolitiska institut inom ramen för PFF, samverka med universitet, andra högskolor, Totalförsvarets forsk- ningsinstitut (FOI) samt andra institutioner och myndigheter för att hålla sig underrättad om sådan forskning och annan utveckling som är betydelse för FHS verksamhetsområde, stödja utbildningen vid FM:s skolor, verka för att en hög kvali- tet nås i skolornas utbildningar och bistå med utvärdering av utbildningarnas kvalitet samt verka för en kvalitetssäkring av utbildningarna vid militärhögskolorna, Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt inom sitt verksamhetsområde främja jämställdhet mellan kvinnor och män, med årsredovisningen ge in en förteckning över samt- liga internationella överenskommelser av offentligrättslig natur som FHS ingått och lämna en redogörelse för fler- åriga finansiella åtaganden i samarbetsprojekt med utländska myndigheter. Själv beskriver FHS kort sin uppgift som att bidra till nationell och internationell säkerhet genom forskning och utbildning. Enligt regleringsbrevet skall FHS på uppdrag av FM utbilda perso- nal för att på så sätt bidra till det militära försvarets kompetens- behov. FHS har också till uppgift att på uppdrag av myndigheter, organisationer och företag utbilda personal för det civila försvarets kompetensbehov inom ramen för skolans kompetensområde. Det framgår också av regleringsbrevet att forskning skall kvalitets- säkras och knytas till utbildningen i syfte att säkra den vetenskap- liga grunden samt tillgodose det militära och civila försvarets behov av forskning och utveckling m.m. inom skolans kompetensområde. FHS skall sträva efter att forskningens resultat kommer till nytta inom totalförsvaret. Målen i regleringsbrevet är inte utformade som operativa mål för det kommande verksamhetsåret. Det är naturligt med tanke på FHS ställning som uppdragsmyndighet. Det är beställarna som får precisera de årliga kraven på verksamheten genom sina uppdrag. För FHS övriga uppgifter – internationell samverkan, samverkan med universitet och högskolor, stöd till militära skolor och jäm- ställdhet – saknas fastlagda mål i regleringsbrevet. Enligt FHS är de militära programmens mål att utbilda bra chefer att leda stridskrafter, behärska taktik respektive operationskonst, kunna leda förändringsarbete, ha ett självständigt och kritiskt tänkande, kunna särskilja det tidlösa från det tidsbundna, kunna utnyttja teori, empiri och forskning, läsa, förstå och skriva doktriner. Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt Enligt FHS är den civila utbildningens mål, bl.a. att öka förståelsen för samspelet mellan politik och förvaltning, samhällets beredskap mot sårbarhet, ge grundläggande insikter i statskunskap och försvaret, ge förmåga till problemlösning, konflikthantering, internationell samverkan, säkerhet i samarbete, ge förståelse för risk och sårbarhet i det moderna samhället, viss träning i medieuppträdande, ge ökad processmedvetenhet och processfärdighet, ge kunskaper i folkrätt, samt dess relation till nationell rätt och dess roll i nuvarande internationella samfundet m.m. fastställde följande vision för FHS: vara ett försvars- och säkerhetspolitiskt förändringsinstrument som genom att utveckla ny kunskap och bedriva utbildning aktivt bidrar till formandet av framtidens försvar – nationellt och internationellt, bli samhällets främsta resurs och självklara stöd för utbildning och forskning i att leda civila och militära resurser för hantering av kris, krig och sårbarhet, bli en högskola med examensrätt för militära och civila stude- rande och forskare där olika erfarenheter, förhållningssätt och traditioner möts och utvecklas. FHS fastställde också följande verksamhetsinriktning för FHS: FHS skall, inom områdena Försvar och Skydd mot sårbarhet, vara ledande inom svensk officersutbildning, högre totalförsvarsutbild- ning och kvalificerad övningsverksamhet. Verksamheten skall inne- fatta utbildning, forskning och samverkan med det övriga sam- hället. Samarbete skall prägla förhållningssättet till övriga myndig- heter inom skolans verksamhets område. FHS förhållande till uppdragsgivarna skall präglas av närhet till och insikt i deras behov och processer förenat med vetenskaplig integritet. FHS skall bedriva forskning och utbildning inom främst krigsvetenskap, men också militärteknik, säkerhetspolitik samt ledar- skap i extrema situationer. Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt Allianser med andra universitet och högskolor skall skapas för att göra huvuddelen av skolans ämnen till inriktningar inom befint- liga akademiska discipliner. FHS skall över institutions- och ämnes- gränser utveckla och erbjuda nya utbildnings- och forsknings- koncept. Framtidens försvarshögskola är ett resultat av dagens utbildning och forskning. Nya uppdrag skall därför alltid prövas i ljuset av hur de bidrar till att utveckla morgondagens försvars- högskola. FHS skall utvecklas mot en hög grad av flexibilitet. En kärna av egna resurser bör kombineras med extern kompetens för att reali- sera högskolans skiftande uppdrag. FHS är en myndighet under regeringen och är organisatoriskt fri- stående från Försvarsmakten (FM). FHS utgör en av de total- försvarsgemensamma myndigheterna som har till uppgift att lämna stöd till FM inom politikområdet Totalförsvar. FHS verksamhet är blandfinansierad. Den finansieras till genom avgifter från skolans uppdragsgivare. Resten av intäkterna är anslag från regeringen. FHS sammanlagda intäkter uppgick till . FHS uppdragsgivare eller beställare av militär och civil utbild- ning är framförallt FM och (). Den helt dominerande uppdragsgivaren är FM. Men även andra myndigheter och organisationer t.ex. UD, Sida, och länsstyrelserna anlitar FHS. FHS:s verksamhet är till större delen lokaliserad till . Viss verksamhet bedrivs i och . FHS:s verksamhet är uppdelad på fyra verksamhetsområden: högre chefsutbildning för totalförsvaret militär chefs- och specialistutbildning civil chefs- och specialistutbildning forskning och utveckling. Enligt FHS:s årsredovisning framgår det att medelantalet anställda var 321 st. Enligt uppgift från FHS utbildas ca 400 elever i helårsstudier och ca 2 600 elever i kortare kurser. Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt FHS huvuduppgift är att svara för högre utbildning av militär och civil personal inom totalförsvaret. Följande avsnitt beskriver dessa utbildningar. går nära 3 000 studerande på någon form av utbildning anordnad av FHS. Omkring 400 studerande går program- utbildning som varar eller längre, medan merparten av stude- rande går på kortare kurser. För att beskriva utbildningsvolymen används begreppet helårs- prestation (HP) som är med godkänt resul- tat. Uttryckt på detta sätt kan FHS utbildningsvolym beskrivas enligt tabellen nedan. FHS utbildning – helårsprestationer Källa: FHS årsredovisningar. Totalt sett har utbildningsvolymen varit oförändrad . Den militära programbundna utbildningen har minskat med ca 60 helårsprestationer. Men denna minskning har kompenserats av en ökning av civila program och fristående kurser. Utbildningsverksamheten finansieras i sin helhet av avgifter och kostnaderna uppgick till totalt (mot- svarar av de totala kostnaderna) för sammanlagt 2 879 studerande. FHS genomsnittliga kostnad per HP varierar mellan för totalförsvarsprogrammet och för chefsprogrammet.1 Den genomsnittliga kostnaden för en hel- årsprestation är . En stor del av verksamheten beställs av uppdragsgivare som sedan får rätt att skicka ett antal studerande på den beställda utbild- ningen. FHS fastställer särskilda behörighetskrav för varje program/ kurs samt prövar behörigheten hos varje enskild deltagare. De internationella utbildningar som anordnas finansieras av FM eller SIDA, dvs. inga avgifter tas ut. FHS anordnar i övrigt ett antal kortare kurser som intresserade får anmäla sig till. I dessa fall finan- sieras utbildningen via avgifter från de studerandes arbetsgivare. 1 Fackprogrammet hade ändå högre kostnader, men det berodde på speciella omstän- digheter detta år – beställningarna minskades i ett sent skede. Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt Till stor del avser denna verksamhet högre officersutbildning, medan totalförsvarskurser vänder sig främst till civila. Utbildning med krav på vetenskaplig grund Utbildningen bedrivs, i överensstämmelse med de krav som hög- skolelagen ställer, för att få fram officerare med ett analytiskt och kritiskt tänkande. Andelen akademiker som tillsammans med de militära lärarna engageras i undervisningen har ökat kraftigt . Även kvaliteten på de militära lärarna har förbättrats, bl.a. genom införandet av obligatorisk högskolepedagogisk utbildning. Vissa utmärkande egenskaper i FHS militära utbildning Ett av FHS särdrag är att utbildningen också skall utveckla de studerande som individer och ledare. Alla som genomgår FHS programutbildning skall kunna tjänstgöra som höga chefer och de måste ha de nödvändiga ledaregenskaperna för detta. Det handlar här inte om teoretisk utbildning utan om individuell och personlig påverkan genom diskussioner, individuella samtal m.m. Chefs- och individutvecklingen skall ge den enskilde förståelse för de krav som ställs på en militär chef i olika situationer, såväl i krig som i fred. Chefs- och individutvecklingen skall genomsyra all utbildning inom ramen för de militära programmen. De studerande skall under utbildningen ta personligt ansvar för att öka sin självkännedom och bidra till sin egen och kamraternas utveckling genom ett aktivt samarbete. Chefsutveckling handlar om återkoppling, reflektion, utvecklings- samtal och processer för att skapa insikt om den egna personlig- heten, hur andra uppfattar en och hur man fungerar i rollen som ledare och officer med ansvar för människor, liv och död. Det handlar också om etiska och moraliska förhållningssätt för att hantera de svåra situationer som kan uppstå under såväl fred som i kris och krig. Chefsutvecklingen är kostnadsdrivande eftersom den kräver många lärare, små grupper och individuell handledning. Andra utmärkande egenskaper i utbildningen är att FHS följer upp de studerande och att handledarna försöker lösa eventuella problem i studiearbetet. Brister i uppträdande uppmärksammas och korrigeras. Militära studerande får också vitsord av skolan när de Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt går de längre programutbildningarna. Det ställs också vissa fysiska baskrav på deltagarna och årliga prov hålls. I utbildningen ingår också övningar och rollspel. Under program- utbildningen besöker man förband och gör resor till andra länder. Det är en del i arbetet med att bredda de studerandes referens- ramar. Militär utbildning i övrigt Utbildningen av yrkesofficerare och reservofficerare regleras av officersförordningen (1994:882). Merparten av den grundläggande utbildningen sker vid militärhögskolor och fack- och funktions- skolor inom FM. Utbildningstiden vid militärskolornas grund- läggande yrkesofficersutbildning och taktiska program till samman- lagt . FHS skall stödja utbildningen vid FM:s skolor, verka för att en hög kvalitet nås i skolornas utbildningar och bistå med utvärdering av utbildningarnas kvalitet. FHS skall även verka för en kvalitets- säkring av utbildningarna vid militärhögskolorna. Dessutom sker utbildning lokalt på förband, genom kursverk- samhet, konferensverksamhet m.m. Vid sidan om denna utbildning finns det möjligheter för officerare att vidareutbilda sig inom olika specialist- och fackområden. Officersutbildningen har enligt personal- försörjningsutredningen uppskattats till att kosta totalt 2 250 miljo- ner kronor (). FHS del i denna utbildning beräknades till (SOU 2001:23 s. 198). Samordningsavtal mellan FM och FHS styr beställning av utbildning m.m. FM:s beställningar av utbildning hos FHS regleras i ett sam- ordningsavtal från mellan FM och FHS. Enligt avtalet skall FHS ansvara för utbildningsverksamhetens ekonomiska uppföljning samt även lämna faktureringsprognoser till FM för beställd utbildning. I övrigt skall FHS enligt avtalet lämna mil- stolpesrapporter om uppnådda effektmål med utbildningen. Den programbundna utbildningen börjar planeras upp före start av utbildningarna och kurserna. I de inledande faserna förs en dialog mellan FHS och FM om mål och föränd- Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt I april året innan utbildningsåret lägger ÖB fast övergripan- de mål för officersutbildningen. De övergripande målen bryts sedan ner till programmål som gäller för de militära programmen, dvs. stabs- och chefsprogrammen. Grundat på programmålen utarbetas utbildningsplaner som godkänns av FM och fastställs av FHS Forsk- nings- och utbildningsnämnd. Innehållet i utbildningsplanerna bryts ner till kursplaner som också fastställs av nämnden. Littera- turlistor godkänns av ämnesrådet. Slutpunkten för processen ligger i december året innan utbildningsåret. Parallellt löper en budgetprocess som lägger fast ekonomiska och resursmässiga ramar för FHS kommande verksamhet. Utbild- ningsplanerna bryts ner till scheman för kurserna, bemanningen av lärare läggs fast och budgetramar anges för olika delar i verksam- heten. Resultatet av budgetprocessen blir FHS produktionsverk som för anger vilka aktiviteter som skall genom- föras, vem som ansvarar för dem och vilka resursramar som gäller för respektive aktivitet. Utbildningarna startar sedan vid olika tid- punkter året efter planeringsåret och uppföljning sker löpande och vid kursslut. Merparten av FHS verksamhet är alltså planerad och budgeterad innan det nya verksamhetsåret börjar. Utbildningen genomförs av lärare, forskare och föreläsare. Mål- sättningen är att använda den bästa nationella expertisen på om- rådet. Viss utbildning sker också genom att de studerande går regel- bundna kurser på universitet och högskolor. FHS tillhandahåller bärbara datorer, betalar litteratur, resekostnader m.m. för alla som deltar i programutbildning. Programutbildningen avslutas med en form av en examination. Ofta återvänder inte de studerande till sitt hemmaförband efter utbildningen, utan kommenderas till stabstjänst eller utrikestjänst- efter genomförd utbildning. Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt Antalet studerande på den utbildning som är styrd av officers- förordningen framgår nedan. Antal helårsprestationer inom de militära programmen Källa: Försvarshögskolan. har utbildningsvolymen i de militära programmen minskat totalt sett eller drygt 60 HP. Den största förändringen är att fackprogrammet minskat i volym med ca 50 helårsstuderande. Stabsutbildningen är ettårig och omfattar ca 200 studerande. De studerande är uppdelade på åtta avdelningar där en avdelningschef har ansvaret för ca 25 studerande. Avdelningarna är uppdelade på försvarsgrenar eftersom uppdragsgivaren ställer krav på att de studerande efter utbildning skall kunna gå in i respektive försvars- grens stab och att utbildningen därför måste vara anpassad till de olika försvarsgrenarna. En stor del av utbildningen är dock gemen- sam. Chefsprogrammet är tvåårigt och omfattar ca 105 studerande och ca 80 studerande . Anledningen till att färre deltar i det andra årets utbildning är bl.a. att några slutar av Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt privata skäl, medan några genomför sin utbildning på utländsk hög- skola och anställs då ofta som biträdande försvarsattachéer vid landets ambassad . För chefsprogrammet finns tre avdel- ningar. Ca 10 studerande genomför sin utbildning vid en utländsk för- svarshögskola – i t.ex. de nordiska länderna, , och . I de flesta fall handlar det om utbytesprogram enligt överenskommelser men i några fall (t.ex. ) betalar FHS för utbildningen. Hemmaförbandet svarar dock för kostnaden för utrikestraktamentet. Ca 10 utländska studerande går på chefsprogrammet eller det tekniska basåret. De flesta utländska deltagarna deltar kostnadsfritt i utbildningen på FHS med stöd av de utbytesprogram som FHS har med utländska skolor eller med stöd av särskilda avtal. I några fall tas avgifter ut för utländska studerande. Utbildningen omfattar såväl teori som praktik i form av natio- nella eller internationella stabs- och ledningsövningar. Sammanlagt deltar de studerande i ca tre övningar på vardera ca . I utbildningen ingår också normalt förbandsbesök samt studieresor till andra länder. Fackprogrammet är en utbildning för officerare med lägst graden löjtnant och civilanställda som skall inneha vissa specialiserade befattningar. Fackprogrammet infördes och har 170 fackmän examinerats, varav 27 kvinnor. Det finns för när- varande ca 15 olika fackprogram, inom områden som t.ex. logistik, militär infrastruktur och fortifikation, ekonomi, personal, ledar- skap, media och kommunikationsvetenskap, management och miljö samt upphandling. Fackprogrammet bedrivs i stor utsträckning av andra skolor inom FM. Vid FHS är antalet studerande som går denna utbildning är litet, ca 15 studerande. Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt Reservofficerskursen genomförs och är ingen pro- gramutbildning. En reservofficerskurs har ca 40 studerande och omfattar en teoriutbildning och en tre- veckors praktisk utbildning . Några officerare, ca 15 , genomför det s.k. tekniska basåret innan de börjar på chefsprogrammet. De som går det tekniska bas- året går sammanlagt ca på utbildning. Behovet av denna specialiserade – och kvalificerade – utbildning uppges vara stort men antalet studerande har minskat. har föreslagit att utbildningen inte genomförs som ett samlat program utan som mer fristående kurser som kan genomföras vid olika till- fällen. Utbildningens innehåll har genomgått stora föränd- ringar, från krigsplanläggning till hantering av kriser, internatio- nella insatser m.m. Grunden i utbildningen är dock att kunna leda en väpnad strid. Innehållet i utbildningen styrs i allt väsentligt av beställaren FM i dialog med FHS. Utbildningens innehåll förändras successivt. T.ex. har grundläg- gande elteknik utgått ur utbildningen, medan stor vikt läggs vid internationell krishantering. Huvudregeln är att om något nytt skall lyftas in i utbildningen så måste något gammalt lyftas ut efter- som utbildningen inte kan göras längre eller mer kompakt. Vanligt- vis är nya delar i utbildningen är dyrare än de gamla som lyfts ut. Det ställs krav på att de högre officerarna skall kunna behärska engelska som ett arbetsspråk inom sitt fackområde. FHS utbild- ning i engelska är inriktad mot militärengelska. Det finns hos beställaren FM en medvetenhet om att en avväg- ning måste ske mellan kostnader och kvalitet. Kvalitetsaspekten har betonats i stor utsträckning eftersom utbildningen ses som en viktig del av förnyelsen av försvaret. Endast de sökande som FM ha föreslagit kan antas till militära program. För att antas till utbild- ning på FHS skall dock eleven vara behörig. Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt nämnden vid FHS som beslutar om behörighetskraven är upp- fyllda. Nämnden har dock delegerat viss beslutsrätt till tjänstemän och dispens från behörighetskrav ges i undantagsfall. Officersutbildningen har genomgått stora förändringar innehålls- mässigt. När försvarets uppgift var att förbereda sig på en uppgift, dvs. att försvara riket mot invasion över gränser, kom den högre officersutbildningen till stor del att handla om att hur verk- samheten skulle bedrivas i förhållande till krigsplanläggningen. skall försvaret förbereda sig för insatser under fred, kris och krig på såväl svenskt territorium som utländskt territorium runt om i världen. fanns liten anledning för försvaret att förbereda sig på samverkan med andra krigsmakter, medan detta är en nödvändighet för att klara internationella operationer. Officeren skall kunna hantera ett brett spektrum från diplomati till väpnad strid. Detta innebär att svenska officerare måste kunna hantera många olika och okända situationer, alltifrån diplomati till väpnad strid, i alla delar av världen. Detta medför krav på en bre- dare utbildning . Det har fram tills funnits en tydlig koppling mellan utbildning och befordran som gjort att FHS utbildning i praktiken är obligatorisk för dem som avses befordras till högre befattningar. Regeringen fattade beslut om vissa ändringar av officersförord- ningen . Fram till dess har FHS ansvarat för s.k. nivåhöjande utbildning i form av program. De utbildningar som FHS ansvarat2 för är: fackprogram, stabsprogram, chefs- program och en högre reservofficerskurs, som skolan även i fort- sättningen kommer att ansvara för som utbildningar, men dessa kommer inte längre att regleras som program. Enligt de föreslagna ändringarna i officersförordningen slutar fackprogrammet att vara författningsreglerat, längden på utbild- ningarna i form av antal veckor regleras inte längre och sambandet mellan befordran och utbildning försvinner. 2 Enligt tidigare 16 § officersförordningen, men är borttaget med det nya förslaget till förordning som träder ikraft . Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt Förutom utbildningsprogrammen erbjuder FHS fristående kurser och åtar sig också att genomföra utbildning enligt kundernas beställningar. Det kan handla om både akademisk utbildning och annan kursverksamhet . genomfördes 113 fristående kurser, huvuddelen inom managementområdet samt ledarskapsområdet. Antalet stude- rande som deltog i kurserna var 1 6893. Kostnaden brukar variera mellan 1 000 till per dag och studerande. Det finns ett ökande intresse för kurser inom områden som krishantering, inter- nationell samverkan och folkrätt. Utbildningarna uppgår till 71,3 HP, vilket motsvarar av den totala utbildnings- volymen. Den högre totalförsvarsutbildningen vänder sig till chefer och andra personer i ledande befattningar från statlig och förvalt- ning, näringsliv, massmedier och det militära försvaret. De flesta av kursdeltagarna är civila.