sou · GSB371d5 · 2005-01-01 00:00:00 — sou 2004 71 d5 Ungdomars sexualitet – attityder och erfarenheter Avsnitt: Sexuell exploatering Att sälja sex mot ersättning/pengar Avdelningen för Barn- och ungdomspsykiatri Vad är sexuell exploatering av barn – definitioner................ Tidigare undersökningar och forskning ................................. Svarsfrekvens och bortfall .................................................. Att sälja sex mot ersättning/pengar................................... Hur vanligt är det? Var bor ungdomarna som har sålt sex? Vad har man sålt? Olika typer av sexuella Vilken typ av ersättning har ungdomarna fått? 6.1.6.Hur kom ungdomarna i kontakt med köparen?..... 6.1.7.Hur ofta har ungdomarna sålt sex mot ersättning/pengar?.................................................... Relationen mellan sexuella övergrepp och att Egen sexualitet – frivillig sex .............................................. Sexuell erfarenhet – antal partners........................... Barn och ungdomar som känt sig tvingade till Barn och ungdomar som tvingat andra till sexuella handlingar – unga ........................................ Konsumtion av pornografi.................................................. Var kommer ungdomar i kontakt med Hur ofta har ungdomarna kontakt med pornografiskt material?............................................. Vilken typ av pornografi?......................................... Påverkan av pornografi............................................. Attityder till att sälja sexuella tjänster..................... Attityder till sexuella övergrepp .............................. Attityder till sexuella relationer mellan barn och Ungdomarnas upplevelse av att svara på frågeformuläret.... 8.1 Vad saknas – vad behöver göras?......................................... Insatser mot sexuell exploatering ............................ Denna undersökning är den första undersökningen i som försöker närma sig fenomenet och förekomsten att sälja sex mot ersättning/pengar i en normalpopulation bestående av ungdomar 3 på gymnasiet. 4 343 ungdomar som kommer från fem olika kommuner (, , , och ) har svarat på en enkät. Undersökningen genomfördes till . tillsatte regeringen för kunskap om sexuell exploatering av barn i (S2002:B). Arbetsgrup- pen var interdepartemental och löd under . ombildades arbetsgruppen till en utredning med riks- dagsledamot , som även ledde den tidigare arbetsgruppen, som särskilt utredare. Som ett led i arbetsgruppens och sedermera utredningens kunskapsinsamling fick avdelningen för barn- och ungdomspsykiatri vid uppgiften att genomföra den föreliggande undersökningen. Inom ramen för sam- arbetet inom Children at risk in the Baltic Sea Region, , genomförs parallellt en internationell multicenter- studie, där , nordvästra , , , och delvis deltar. I alla deltagande länder ut- går man från samma enkät. Samordningen av det internationella projektet sker från Norsk institutt for forskning om oppvekst, vel- ferd og aldring (NOVA), , . Kommersiell sexuell exploatering av barn definieras som Sexuella övergrepp som begås av vuxna där en ersättning i form av pengar eller på annat sätt utgår till barnet eller till andra personer och där barnet behandlas som ett sexobjekt och som ett kommersiellt objekt (, 2001). finns endast ett fåtal internationella och nordiska studier bland ungdomar som har sålt sexuella tjänster mot ersättning/ pengar. I den föreliggande undersökningen svarade 60 ungdomar eller att de sålt sex mot ersättning/pengar. Av dessa var 23 flickor och 37 pojkar motsvarande av flickgruppen och av pojkgruppen. domarna sålde sex mot ersättning var de i medeltal . Ungdomarna rapporterade att de hade genomfört en rad olika typer av sexuella tjänster. Att sälja samlag, analsex eller att ställa upp och bli fotograferad eller filmad i sexuella situationer var signi- fikant vanligare bland pojkar än bland flickor. Den vanligaste er- sättningen var pengar, men även mat/boende, saker, aktiviteter eller narkotika förekom. fick man kontakt med köparen via kam- rater, på krogen eller via Internet. Av de ungdomar som svarade på frågan hur ofta de hade sålt sexuella tjänster, uppgav att det hade skett en gång, svarade två till fem gånger och ytterligare svarade fler än fem gånger. Gruppen som rapporterar att de har sålt sex mot ersättning/ pengar är en grupp med många särdrag och svårigheter. Jämfört med ungdomarna som inte har sålt sex har de till exempel oftare invandrarbakgrund (gäller pojkar), betydligt mer belastade med asocialitet i olika former, upplever att de i flera avseenden har sämre psykisk hälsa, upplever fler svårigheter i relationen till föräldrarna (pojkar), har oftare varit utsatta för sexuella övergrepp av vuxna och av jämnåriga, har i större utsträckning och oftare sett på por- nografi och oftare prövat sexuella handlingar som man fått idéer till genom porr, har liberalare attityd till att sälja sex för egen del eller att acceptera att andra gör det. Framför allt kan man se två mönster hos dessa ungdomar. Det första mönstret är att dessa ungdomar har levt och lever ett påtagligt sexualiserat liv. Det visar sig genom tidig sexualdebut, intensivare sexualliv med fler partners och större erfarenhet av olika sexuella aktiviteter inklusive i en del fall en ökad andel ung- domar som uppvisar sexuella förövarbeteenden. En del av detta kan sannolikt kopplas till erfarenheter av egna sexuella övergrepp och traumatiska upplevelser under uppväxten. Det andra mönstret kännetecknas av ett utagerande, prövande och gränsöverskridande beteende som kommer till uttryck i en på- tagligt ökad förekomst av rökning, alkoholkonsumtion och olika regelbrott som stölder, inbrott, framför allt bland pojkar, och miss- bruk, framför allt bland flickor. Undersökningen visar på en grupp ungdomar som utöver att de har sålt sex mot ersättning har en mängd andra problem i sina liv. Vi tror inte att det är möjligt att rikta insatser specifikt mot denna grupp utan insatser behöver riktas mot en bredare målgrupp av ungdomar som är på glid. Dessa ungdomar som så tydligt signalerar att de är en riskgrupp behöver fångas upp av vuxenvärlden – sam- hället. Barn och ungdomar som utsatts för sexuella övergrepp, vare sig de utsatts av vuxna eller mer jämnåriga, behöver adekvat stöd och professionell behandling. Få ungdomar erbjuds en sådan hjälp och metoder för att just bearbeta det sexuella traumat och dess konsekvenser med risken att utveckla ett sexualiserat beteende kan inte nog understrykas. Kunskapen omkring förekomsten av sexuell exploatering av barn och vilka faktorer som är kopplade till sexuell exploatering har visat sig vara högst bristfällig, såväl i som internationellt. Först började frågan uppmärksammas internationellt, dels beroende på att FN:s konvention om barns rättigheter, som lade grunden till en ökad aktivitet för att tillvarata barns skydd och rättigheter, dels som en följd av relativt nya fenomen som sex- turism och handel med människor för sexuella syften. Till detta har kommit den nästan explosionsartade utvecklingen av Internet som möjliggjort en ökad spridning av barnpornografi. Som ett led i denna ökande medvetenhet tog ECPAT initiativet till Världskongressen mot Kommersiell Sexuell Exploatering av Barn, den så kallade mot sexuell exploate- ring av barn, där stod som värd (, 1996). Efter konferensen förband sig de medverkande länderna att utveck- la handlingsplaner mot kommersiell sexuell exploatering av barn (, 1998, , 2001). Vid denna konferens såväl som i utformningen av handlingsplan stod det klart att det saknades kunskap om sexuellt exploaterade barn. presenterade ECPAT en rapport som belyste före- komsten av problemet i (ECPAT, 2001). Som en följd av denna rapport tog dåvarande stadsrådet initiativet till en hearing som utmynnade i att regeringen tillsatte en arbetsgrupp : Arbetsgruppen för kunskap om sexuell exploate- ring av barn i (S2002:B). Arbetsgruppen var interdeparte- mental och löd under . ombildades arbetsgruppen till en utredning och en särskild utredare tillsattes av regeringen (S2003:05). Den särskilda utredaren var riksdagsleda- mot som även ledde den tidigare arbetsgrup- pen. Arbetsgruppens uppgifter i huvuddrag var att: med olika metoder göra en nationell inventering av kunskaper om sexuell exploatering av barn se över behovet av insatser för attitydpåverkan kring kommersiell sexuell exploatering av barn identifiera olika aktörer i syfte att bygga nätverk för utbyte av kunskap och erfarenheter för samverkan följa upp svenska handlingsplanen mot kommersiell sexuell exploatering av barn lämna förslag till framtida åtgärder för den svenska handlings- planen Inom ramen för arbetsgruppens kunskapsinsamling fick avdel- ningen för barn- och ungdomspsykiatri vid upp- giften att ta fram och genomföra en enkätundersökning angående ungdomars syn på och erfarenheter av sexualitet samt erfarenheter av kommersiell sexuell exploatering. Undersökningens huvudsyfte har varit att öka kunskapen om sexuellt exploaterade barn i . Inom ramen för samarbetet inom Children at risk in the Baltic Sea Region, , genomförs parallellt en inter- nationell multicenterstudie. Den internationella studien utgår från samma enkät som denna svenska studie och med- verkar , (nordvästra), , , och delvis . Samordningen av det internationella projektet sker från Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring (NOVA), , . 2Vad är sexuell exploatering av barn – definitioner mot Kommersiell Sexuell Exploatering av Barn omfattar kommersiell sexuell exploatering handel med barn mellan länder – samt mellan olika regioner inom ett land – i sexuella syften (trafficking), utnyttjande i prostitution, porno- grafiska föreställningar, pornografiskt material eller liknande, samt alla andra former av sexuella handlingar som begås av en vuxen och för vilka ersättning utgår i pengar, eller på annat sätt, till barnet eller en tredje person. I den senaste svenska handlingsplanen definieras kommersiell sexuell exploatering av barn som: Sexuella övergrepp som begås av vuxna där en ersättning i form av pengar eller på annat sätt utgår till barnet eller till andra personer och där barnet behandlas som ett sexobjekt och som ett kommersiellt objekt (, 2001). Dessa definitioner är allmänt accepterade men skapar vissa svårig- heter i avgränsningen mellan sexuella övergrepp, sexuell exploate- ring och kommersiell sexuell exploatering. Estes och (2001) skiljer mellan sexuell exploatering och kommersiell sexuell exploatering på så sätt att kommersiell sexuell exploatering i sin helhet eller åtminstone primärt sker av finansiella eller ekonomiska orsaker. Andra forskare har börjat se att vissa former av sexuellt utnytt- jande av barn sträcker sig längre än själva övergreppet i sig. Bakom övergreppet finns andra motiv – att kunna utnyttja övergreppet och offret för andra syften som att vinna fördelar, respekt eller kort och gott att tjäna pengar. Dessa s.k. organiserade övergrepp inrymmer sexringar, barnprostitution, barnpornografi och rituella övergrepp (Bibby, 1996). Hegna och (2002) ifrågasätter i sin rapport om begrep- pet prostitution kan användas när det gäller ungdomar som har sålt sexuella tjänster. De utgår från definitionen i den svenska prostitutionsutredningen : Prostitution föreligger när minst två parter köper respektive säljer sexuella tjänster mot (vanligen) ekonomisk ersättning, som utgör en förutsättning för den sexuella tjänsten. (Hegna och 2002, refererat från SOU 1995, s. 209). Enligt denna definition innebär prostitution att det finns en säljare, en köpare, en tjänst och en ersättning. Hegna och menar att ordet prostitution ofta väcker associationer till vuxna kvinnor i utmanande kläder som ägnar sig åt gatuprostitution, där sexuella tjänster byts mot pengar. I den allmänna föreställningen är också prostitution något som man ägnar sig mer eller mindre regelbundet åt. När det gäller ungdomar är dock bilden mer mångfacetterad och det är inte alltid som den entydigt svarar mot ovanstående defi- nition och föreställningar. Som ett exempel nämner Hegna och så kallad survival sex, där ungdomar på drift säljer sexuella tjänster för att kunna säkra sin överlevnad. Survival sex refers to the selling of sex to meet subsistence needs. It includes exchange of sex for shelter, food, drugs, or money. (, Ennet & Ringwalt 1999). Hegna och väljer i sin rapport om norska ungdomar som säljer sexuella tjänster att inte använda ordet prostitution för att beteckna ungdomarnas erfarenheter. De talar istället om försäljning av sex bland ungdomar som de definierar som seksuelle tjenester som byttes eller selges mot varer, tjenester eller penger, og hvor den som yter den seksuelle tjenesten er under . (Hegna och , 2002). I denna rapport av den svenska undersökningen studeras enbart utnyttjande i form av att sälja sexuella tjänster mot ersättning/ pengar. Det innebär att definitionen är en tämligen vid definition av prostitution. Det innebär att det kan ha skett vid enbart ett till- fälle och att ersättningen kan ha varit tämligen obetydlig. De sva- rande definierar själva vad de menar med att erbjuda/sälja respek- tive ersättning/pengar. 3 Tidigare undersökningar och forskning Det finns relativt få undersökningar som studerat barn och ung- domar som sålt sex mot ersättning/pengar utan de flesta undersök- ningar har gällt vuxna, företrädelsevis kvinnor som prostituerat sig. I dessa undersökningar, ofta intervjuundersökningar av en begrän- sad population, har man dock ofta kunnat konstatera att debuten som till exempel gatuprostituerad skedde redan under barndomen. Till exempel fann Skidmore (2000) att den vanligaste debutåldern för gatuprostitution låg mellan 12–. Cottler och medarbetare (1990) rapporterade, utifrån ett popula- tionsbaserat urval i , att livstidsprevalens för prostitu- tion var bland männen och bland kvinnorna. En annan amerikansk studie av survival sex, att sälja sex för sin överlevnad, svarade av de ungdomar, som vid under- sökningstillfället levde på gatan, att de hade sålt sexuella tjänster i utbyte mot bostad, mat, droger eller pengar; motsvarande siffra för ungdomar som bodde på ungdomshärbärge var (, Ennett, Ringwalt, 1999). I en stor nordamerikansk kartläggning uppskattades att mellan 300 000 och 400 000 amerikanska barn och ungdomar utsätts för sexuell exploatering (Estes, , 2001). Sjutton olika kategorier av sexuellt exploaterade barn kunde identifieras i under- sökningen. Den absolut största riskgruppen identifierades såsom barn som rymt hemifrån, rymt från olika institutioner, blivit ut- kastade hemifrån eller på andra sätt var hemlösa. Dessa barn hamnar oftast i survival sex. På så sätt kan de få mat, skydd, kläder och annat de behöver. En annan relativt stor grupp bodde hemma, men sålde sex mot pengar eller för dyrare kläder eller andra konsumtionsvaror. I denna grupp var köparna ofta andra relativt jämnåriga ungdomar. Familjebakgrunden för dessa ungdomar be- skrevs som mycket brokig med en ökad förekomst av familjevåld, missbruk, psykisk sjukdom samt sexuell promiskuitet. I egenskap av att vara hemlös som barn och ungdom ökade risken dramatiskt för psykisk och fysisk ohälsa, missbruk, våld och kriminalitet. Ett flertal undersökningar pekar i samma riktning nämligen att ungdomar som rymt hemifrån eller är hemlösa utgör en riskgrupp för prostitution. Ett antal undersökningar visar att 13–av ungdomar som rymt hemifrån eller är hemlösa sålt sex för att överleva (, Hagan, 1992, , OBrian, 1995, Kipke et al., 1995, Kirby, 1995, et al, 1996, et al., 2000). Undersökningar av unga flickor som prostituerar sig visar på att riskfaktorer förknippade med prostitution är tidigare sexuella över- grepp (Bagley, , 1987, Earls, , 1990, , 1994,), fysisk misshandel (, 1994, Bagley, , 1987, Nadon et al, 1998), dysfunktionella familjer (, 1980), familjevåld (Bagley, , 1987) och alkoholproblem i familjen (, Bucky, Wilder- Padilla, 1986, Bagley, , 1987). har forskningen kring ungdomars sexualitet varit liv- aktig i . I en kunskapsöversikt av (2000) redovisas ett 70-tal vetenskapliga studier endast . De flesta av dessa är enkät- eller intervjuundersökningar. Bara ett fåtal är dock större studier med ett deltagarantal över 1 000. Ett antal svenska studier har genomförts för att kartlägga förekomsten av sexuella övergrepp under uppväxten. De flesta av dessa visar på att ca 7–av svenska kvinnor och 1–av svenska män utsatts för sexuella övergrepp under uppväxten (, 1983, 1985, , 1992, , , , 1998, , 2001, och , 2001). ECPAT har genomfört en studie som belyste förekoms- ten av kommersiell sexuell exploatering av barn i (2001), där man skickade enkäter till myndigheter och organisationer och intervjuade både de personer som själva är eller har varit utsatta och kontaktpersoner med särskild kännedom om fenomenet. Studien visade att deltagarna hade kännedom om cirka 400 barn som hade blivit utsatta för kommersiell sexuell exploatering. efter- lyste man en mer heltäckande studie. Utöver ECPAT:s undersök- ning har oss veterligen ingen svensk studie haft fokus på kommer- siell sexuell exploatering bland ungdomar. Nordiska s.k. offerundersökningar har visat något högre andel kvinnor och män som varit utsatta för sexuella övergrepp under uppväxten. Förekomsten har där varierat mellan 8– bland kvinnorna och 3–bland männen (et al., 1988, , , 2002, Sariola et al, 1991, et al., 1986, Thambs et al., 1994). Skillnader mellan olika undersökningar har oftast kunnat förklaras med olika definitioner, deltagarfrekvens och undersökningsdesign. Ett antal undersökningar i har också fokuserat på, eller som en del i en större undersökning, tagit upp frågan om kom- mersiell sexuell exploatering. Folkehelsa (1993) frågade 1992, i ett representativt urval av den norska befolkningen (18–), om de under sitt liv hade sålt sexuella tjänster. Svarsfrekvensen var bland männen och bland kvinnorna. Av de 4 760 som svarade uppgav att de sålt sexuella tjänster. Bland männen svarade att de sålt sexuella tjänster medan motsvarande frekvens bland kvinnorna var . uppgav att det skett . I en annan norsk representativ skolundersökning från Trond- heim (Thoresen,1995) uppgav av ungdomarna 13–att de sålt sexuella tjänster mot betalning . genomfördes en representativ undersökning av 8 898 (71 procents svarsfrekvens) isländska ungdomar (Ásgeirsdottir, 2001, opublicerade data). I den isländska undersökningen svarade av flickorna och av pojkarna att de hade erfarenhet av att sälja sexuella tjänster en eller . I (1998) undersökning av skolungdomar i finns en fråga om de har utfört sexuella tjänster mot betalning; resultaten belyses av Hegna & (2000, 2002, 2002). I undersökning deltog 11 425 ungdomar 14–(svarsfrekvens 94,3 pro- cent) och av dessa svarade av flickorna och av pojkarna ja på frågan: Har du i under loppet av utfört sexuella tjänster mot betalning? Åldern när ungdomarna sålde sex var för flickorna och för pojkarna. Medianvärdet för hur det hade skett var 14 gånger. Hegna och undersökning visade inga skillnader beträf- fande socioekonomisk bakgrund mellan de ungdomar som sålt sex och de som inte gjort det och inte heller såg man någon skillnad mellan gruppernas skolbetyg. Pojkar i undersökningen hade en lägre social kompetens, gav uttryck för mer ensamhet och internali- serande mental ohälsa. Det fanns ett starkt samband med att vara i och att sälja sex. att de sålt sex hade också en högre nivå av asocialitet och missbruk. De var också oftare offer för våld. Ungdomarnas sexuella debut låg tidigare och de hade fler sexuella partners än gruppen som ej sålt sex. I en undersökning av Mossige (2001) ställdes samma fråga till 710 ungdomar 18–(svarsfrekvens ). Nitton ung- domar (2,), 12 pojkar (3,) och 7 flickor (1,7 pro- cent), svarade att de hade sålt sexuella tjänster mot betalning. Av de 710 ungdomar uppgav av flickorna och av pojkarna att de blivit tvingade till sexuella handlingar. Detta hade skett genom stark press, fysiskt tvång eller våldtäkt. av pojkarna och en procent av flickorna uppgav att de tvingat andra till sexuella handlingar. När det gäller kommersiell sexuell exploatering finns således endast ett fåtal internationella och nordiska studier. Oss veterligen finns det ingen svensk studie bland ungdomar som undersökt förekomsten av att sälja sexuella tjänster mot ersättning/pengar. Att studera detta måste anses som mycket angeläget då vi vet att personer som under sin uppväxt blivit utsatta för sexuella över- grepp har en försämrad psykosocial anpassning och hälsa samt att sexuellt traumatiserade ungdomar och vuxna är överrepresenterade inom psykiatrin (SoS 1999, , , , 2004). Det finns all anledning att tro att dessa svårigheter är än mer accentuerade då det gäller gruppen barn och ungdomar som sålt sex. Mer kunskap om ovannämnda faktorer skulle kunna leda till bättre prevention och behandling av såväl offer som förövare. För att kunna göra en kartläggning av förekomsten av ungdomars erfarenhet av att ha sålt sex mot ersättning/pengar studerades de tidigare nordiska undersökningarnas prevalenser. Dessa visar på en prevalens på omkring en procent. Om en liknande förekomst skul- le vara fallet visade power beräkningar att ca 5 000 elever skulle behövas för att uppnå en undersökningsgrupp på 40–60 elever. Målsättningen var få ett representativt urval av elever 3 inom gymnasieskolan. Inom det multinationella samarbetet inom Child- ren at risk in the Baltic Sea Region beslöts att i varje land skulle elever från landets huvudstad, en större hamnstad, samt några mindre städer ingå. I kom valet att bli , , , och och med hjälp av befolknings- registret konstaterades att av samtliga elever 3 på gymnasieskolorna i dessa kommuner behövde ingå. Antalet kommunala skolor och friskolor, deras program, antal klasser och elevantal registrerades för undersökningen fanns 17 så kallade natio- nella gymnasieprogram: barn och fritid, bygg, el, energi, estetiskt, fordon, handel och administration, hantverk, hotell och restaurang, industri, livsmedel, media, naturbruk, naturvetenskap, omvårdnad, samhällsvetenskap och teknik. Alla program fanns inte i alla städer, till exempel erbjöd inte industri och naturbruk. Utöver de nationella programmen fanns specialutformade program, där i regel naturvetenskap och samhällsvetenskap kombinerats med special- kurser för till exempel idrottsledare eller uniformsyrken. Inter- national Baccalaureate räknades till de specialutformade program- men. Alla program och klasser registrerades och cirka hälften av klasserna valdes slumpmässigt ut så att de skulle utgöra hälften av alla elever ur alla program. Elever som går det individuella programmet kan i regel 1 eller 2 slussas vidare till något av de nationella eller specialutfor- made programmen. Elever som 3 fortfarande går individuellt program har ofta en speciell problematik och tillhör ofta någon riskgrupp. Målsättningen var att alla dessa elever skulle ingå i ur- valet. Det var dock svårt att identifiera dessa elever. Många går inte i egna klasser utan är integrerade i de nationella programmen och räknar sig själva dit, även om de formellt sett tillhör det individuella programmet. Dessa har då deltagit i undersökningen utan att de uppgett att de studerade inom det individuella programmet. Ett fåtal elever har undervisning i egna grupper, till exempel elever med Aspberger-diagnos. Dessa har i möjligaste mån deltagit i undersök- ningen. I är det individuella programmet integrerat med särskolan och det fanns ingen helklass med enbart icke-särskole- elever. Då särskolans elever uteslöts ur undersökningen på grund av enkätens längd och omfattning kom dessa elever ur det individuella programmet inte heller att ingå. I de mindre städerna finns ofta för många av programmen endast en klass per program. Här ingick hela klassen, det vill säga 100 pro- cent av programmet, i urvalet. Tabell 4.1 Urval av deltagande ungdomar (77,)