sou · GSB341 · 2005-01-01 00:00:00 — På departementen framhåller man att personal från FOI som arbetar med aktuella utredningsuppdrag och som experter får mycket kunskap med sig tillbaka till FOI, som sedan kan användas i andra uppdrag. Försvarsindustrin uppfattar att FOI kompetensmässigt har både toppar och dalar. Industrin väljer att samarbeta där FOI har hög På andra områden där t.ex. universitet- och högskolor är duktiga, väljer industrin istället att samarbeta med dessa. Det ömsesidiga utbytet med FOI fungerar bra som helhet betraktat, både på den operativa nivån och på ledningsnivå. Försvarsmakten lägger för fri forskning på FOI, de s.k. strategiska forskningskärnorna, för att avsöka forskningsfronten. Denna volym har ökat . Detta ger FOI tillräckligt utrymme för långsiktig forskning, be- dömer en av intervjupersonerna på FM. FMV gör bedömningen att den fria forskningen inte bidrar så mycket till teknikutvecklingsprocessen, medan en företrädare för de civila myndigheterna inte tycker att utrymmet för fri forskning är tillräckligt. Förutses en förändring av FOI:s tjänster? FOI kommer att påverkas om Försvarsmakten drar ned sin verk- samhet och då handlar det om var den kritiska massan ligger för att FOI ska kunna upprätthålla sin kompetens. På är man orolig för att FOI:s specialkunnande ska försvinna. Regeringen borde därför överväga hur angelägen den är att FOI ska ha viss typ av grundforskning och kompetens (i likhet med den på NBC-området som finansieras med anslag). De intervjuade personerna inom Försvarsmakten efterlyser ock- så ett större engagemang inom FM, med fler personer som deltar i processen och en större vikt vid den långsiktiga forskningen och teknikutvecklingen. Även på departementen har man funderat på var FOI:s kritiska kompetensmassa ligger. Varken FOI eller FMV kommer att kunna fortsätta som tidigare, utan behöver anpassa kostymen efter För- svarsmaktens behov. På departementen påpekar man också att den pågående om- inriktningen av det svenska totalförsvaret, med ökad tonvikt på de civila delarna tillsammans med ett ökat fokus på det civila sam- hällets förmåga att klara svåra påfrestningar och kriser, påverkar FOI:s verksamhet. En intervjuperson nämner problem med förstå- elsen hos FOI för att det inte är totalförsvaret som ska lösa ett problem utan ordinarie funktioner i det civila samhället. påpekas att civila aktörer har svårt att formulera vad det är man vill ha ut av FOI. 2.3.6Nytta av FOI:s tjänster och resultat De intervjuade har fått svara på varför man använder FOI och på vilket sätt man har nytta av FOI:s tjänster och de resultat som FOI levererar. De har även ombetts att nämna inom vilka områden de anser att FOI levererar den största nyttan. Slutligen ställdes frågan om samma nytta kunde köpas från annat håll. Svaren grupperar sig huvudsakligen kring dels FOI:s kompetens, dels betydelsen av FOI ur ett nationellt perspektiv. Andra skäl för att använda FOI är tradition eller brist på alternativ. FOI:s spets- kompetenser och unika kompetenser värderas högt. FOI är nödvändigt för vår verksamhet, menar . Nästan alla system är av världsklass. Resultaten är av hög kvalitet. Genomgående värderas nyttan av FOI:s resultat på lång sikt, medan det ibland kan vara svårare att se nyttan på kortare sikt. Resultaten nyttiggörs inom FM genom att de förs in som under- lag i olika studier eller överförs till FMV för teknikutveckling och därefter i beställningar till försvarsindustrin. En del av nyttan ligger i att resultaten förstärker FM:s kompetensbas. begränsar snäva ekonomiska ramar Försvarsmaktens förmåga att utveckla och nyttiggöra resultaten: Har vi råd att ut- veckla allt detta som vi forskar fram? Någon påpekar att ju mer FM:s ramar minskar, desto viktigare blir det att kompetensen hos FOI bevaras. FMV värderar FOI:s spetskunnande och kompetens inom sina specialområden. Man är också mån om att kompetensen fortsatt ska finnas tillgänglig för svenska staten och för svenska företag. Men FMV uppskattar inte lika odelat FOI:s tjänster och resultat som Försvarsmakten. FMV använder ibland FOI av gammal vana eller för att önskar det. Någon går så långt som att uttala tveksamhet om FMV har särskilt stor nytta av FOI: FOI är en ålderdomlig institution som går av egen kraft. Kritik framförs också mot specifika verksamheter inom FOI, där FOI inte levererar den nytta man skulle önska. Men överlag är intervjupersonerna på FMV dock nöjda med FOI. Den vetenskapliga forskningen är definitivt till nytta och FOI är huvudleverantör av forskningsresultat till försvarsindustrin. FOI tar också uppdrag som industrin inte kan, inte vill eller inte ska ta. En kritisk synpunkt är att FOI ofta saknar miljökunnande, dvs. har inte tillräcklig kunskap om hur Försvarsmakten fungerar. Denna kritik delar FMV med FHS, där en intervjuad säger att FOI:s studier är tekniskt kvalificerade men att FOI saknar viss förståelse för den militära sidan. En lösning skulle kunna vara att rekrytera fler officerare till FOI. FHS anser sig ha klar nytta av FOI:s tjänster. FOI har konti- nuitet i verksamheten, bedriver relevant forskning och ligger väl framme på olika områden. Utifrån landets horisont är det viktigt att det finns ett kompetent FOI, säger en intervjuad på FHS. Det kan brista i uppföljningen av projekt och resultat och det finns en känsla av att alla resultat från FOI inte tas tillvara. Men detta faller till stor del tillbaka på Försvarsmakten. KBM har ibland stor nytta av att kunna tappa av kunskap och kompetens, men har svårt att se nyttan av FOI i mer långsiktiga vetenskapliga frågor. Man säger sig önska ett större inslag av vetenskaplig säkring av arbetet och resultaten. Departementen använder FOI:s tjänster inom ramen för bundna anslag. Säkert skulle flera av uppdragen vid en kritisk granskning kunna strykas, uppger en intervjuperson, och potential finns att öka nyttan av FOI:s tjänster. skulle man definitivt inte klara sig utan FOI:s medverkan, t.ex. i strategiarbetet för materiel- försörjning. är det dock svårt att omsätta FOI:s vetenskapliga an- greppssätt och svårt att skönja synbara effekter av resultaten. FMV lämnar i jämförelse med FOI betydligt konkretare underlag. Inom UD är man påtagligt nöjd med och har man mycket stor nytta av FOI:s insatser. Man anser det vara angeläget att få fortsatt anslag för expertstöd mm. Industrin ser FOI som en kompetent diskussionspartner – det är basnyttan. FOI kan också undersöka stickspår där industrin inte har tid och FOI har vidare en bättre utblick i världen på försvars- forskningssidan än industrin. Försvarsindustrin har nytta av FOI i gemensamma utvecklings- projekt, där FOI bistår i framkörningen och i demonstratorer. FOI har också framgångsrika samarbeten med utländska forsk- ningsorganisationer där FOI uppfattas ha ett gott anseende. Ytterligare en synpunkt från en industrirepresentant är att FOI som central forsknings- och utvecklingsresurs inte enbart bör fokusera på den etablerade försvarsindustrin, utan även titta på möjligheterna att t.ex. spinna av resultat i nya företag. Områden med största nyttan Det är den långsiktiga nyttan av FOI:s tjänster som lyfts fram av Försvarsmakten. FM:s strategiledning är väldigt beroende av FOI:s utvecklingsverksamhet. Stödet till Försvarsmaktens perspektivpla- nering nämns liksom till personalutbildningen. På kort sikt är det främst försvarsanalyser som kan omsättas i nytta. Vidare är FOI viktiga för FM:s omvärldsbevakning (Vi skulle inte må bra utan FOI.) och som expertstöd. Försvarsmakten betonar också FOI:s roll för att hämta in inter- nationell forskning inom områden där FOI inte självt besitter spets- kunskap. Enstaka områden som dessutom nämns i intervjuerna med För- svarsmakten är säkerhetsanalys, som är en nisch i sig, sprängning och verkan och skydd, där FOI måste finnas som inhemsk kompe- tens, och CARABAS3, där FOI har utvecklat tekniken hela vägen fram till produkt. (CARABAS nämns också som exempel på ett lyckat FOI-projekt av flera inom FMV och industrin.) De civila myndigheterna uppskattar nyttan av de korta, snabba uppdragen. FOI har också viss kompetens som andra inte har, t.ex. inom NBC-området, lågnivåhot och vissa informationssäkerhets- områden. Denna kompetens finns ofta hos enskilda personer. Departementen uppskattar FOI:s friare roll med möjligheter att blicka framåt och dess kontaktnät i forskarvärlden, framför allt inom EU och internationellt. Industrin har störst nytta av FOI:s medverkan vid utveckling av grundteknologi och för studier. Explo- sivämnesverksamheten i nämns av en industriföreträdare som ett exempel på FOI:s spetskompetens. 3 CARABAS (Sensing) är ett unikt flygburet radarsystem för sök- ning efter gömda och kamouflerade objekt. Kan samma nytta köpas från annat håll? Ett rakt svar från några intervjuade är att Försvarsmakten inte överväger något annat än FMV, FOI och FHS. Andra intervjuade på FM väljer att diskutera frågan. Nyttan skulle kunna köpas från annat håll, men inte så sammanhållet som från FOI, menar en intervjuperson. Den samlade försvarsvetenskapliga kompetensen hos FOI är dess styrka. Läggs för många uppdrag utanför försvars- kretsen skulle styrkan i den samlade processen mellan FM, FMV och FOI gå förlorad. FM väljer FOI av tradition och av kompetensskäl. De intervju- ade på Försvarsmakten framhåller också att de saknar resurser för att upphandla själva. Några påpekar att FM är bundet att lägga uppdrag vid FOI. Den politiska nivån accepterar inte att vi går förbi FOI, påpekar en intervjuperson. Orsaken sägs vara att kom- petensen måste säkras inom och att det är omöjligt att göra sig beroende av utlandet. En annan intervjuad säger att visst skulle man kunna gå utanför FOI – i princip. Men det finns inget verkligt alternativ på markna- den. Kanske finns andra vägar, med det är tveksamt om det blir billigare och bättre. Kanske skulle extern kompetens kunna arbetas upp inom studieverksamheten, men det är tveksamt om det är möjligt inom FoT-områdena. FM betraktar inte FHS som en konkurrent till FOI, utan som ett komplement inom specifika områden, t.ex. ledarskap. Inte heller industriforskningsinstituten utgör något alternativ. De ligger efter FOI forskningsmässigt och har inte samma teknikhöjd som FOI, förklarar en intervjuperson. På FMV uppger man att man strävar efter att upphandla i kon- kurrens både inom landet och internationellt. Men, understryker flera intervjupersoner, det finns regeringsbeslut på att vi ska ha FOI-kompetens i . Därför anlitar vi dem. (Man hänvisar även till ett samverkansavtal mellan FM och FMV som säger att FOI:s kompetens ska användas i första hand.). De teknikutveck- lingsuppdrag som läggs utanför FOI uppges vara marginella. FHS skulle säkert kunna köpa teknikkunnande och teknik- utbildning från civila sidan, t.ex. KTH och . Men där saknar man kompetensen att applicera tekniken i försvars- miljö. Däremot behöver FHS tillgodogöra sig kompetensen i den civila världen när det gäller säkerhetspolitik och ledarskapsutveck- ling. Departementen ser inte några alternativa leverantörer till FOI på kort sikt. FOI är av stor nytta och vi behöver FOI, säger en inter- vjuad. Men t.ex. krishantering skulle kunna köpas från annat håll. De civila myndigheterna uppger sig alltid söka alternativ till FOI, i och utomlands, bl.a. beroende på FOI:s höga kost- nadsläge. Mervärde från FOI:s samlade kompetens Tveksamheten är stor bland flertalet intervjupersoner om i vilken utsträckning FOI:s samlade kompetens ger ett mervärde i enskilda uppdrag. Mest avvaktande är man på FMV: det märker vi inte något av, ser ingen effekt av detta, aldrig vad jag märkt, stuprör i orga- nisationen, inga nya vinklar. Intrycket är att FOI inte utnyttjar den samlade kompetensen och att den stora bredden inte ger nya infallsvinklar. Inom FOI marknadsför man visserligen varandra, men det finns inget stort mervärde. Någon intervjuad på FMV pekar dock på FOI:s tema- projekt, där man dragit ihop flera forskningsområden och som gett bra resultat. En intervjuperson på FHS menar att ett utbyte av forsknings- resultat mellan olika projekt inom FOI borde vara naturligt. Men den allmänna erfarenheten är att medarbetarna på FOI inte pratar så mycket med varandra över avdelningsgränserna. Försvarsmakten ser en klar förbättringspotential hos FOI vad gäller ökad samverkan inom myndigheten: Vi vill att information och resultat ska flöda tvärvetenskapligt mellan avdelningar och discipliner. finns ganska vattentäta skott, ett vi-och dom- tänkande och många vet inte vad andra inom FOI kan bidra med. Ett ytterligare önskemål från Försvarsmakten är att forskning och teknikutveckling ska föras upp till en högre systemnivå. FOI måste kunna sammanföra detaljkunskaper i ett övergripande tänka- nde. Här började FM ställa krav . Inte heller industrin uppger sig direkt ha sett att FOI:s tvär- sektoriella kompetens har bidragit till resultatet, kanske beroende på att man arbetar med enskilda avdelningar i specifika projekt. Men, påpekar någon, den tvärsektoriella nyttan kommer nog att öka i och med utvecklingen av det nätverksbaserade försvaret. FOI:s ledning får dock erkännande från en intervjuperson att den anstränger sig för att nå samordningsvinster. T.ex. har NBC- enheten i liksom avdelningarna i integrerats bättre i verksamheten. uppfattar flera intervjupersoner FOI:s ledning som svag och med en svår organisation att styra. 2.3.7Möjligheterna att tillgodogöra sig resultaten från FOI Hur säkerställer vi att FOI arbetar med våra frågeställningar? Det finns ett gränssnitt som borde fokuseras, ett kulturproblem. I För- svarsmakten sitter människor utan forskarbakgrund, medan FOI befolkas av renodlade forskare med mycket liten operativ erfaren- het. Så beskriver en intervjuperson Försvarsmaktens situation vid beställning av kunskap och resultat från FOI. En annan aspekt är hur FOI:s resultat överförs till FM. Här efterlyser en intervju- person redovisningar från FOI som går att tillgodogöra sig. Vi har försökt lägga ett större ansvar på FOI att förbättra presentationen, säger en intervjuperson på FM. En tredje aspekt är spridningen av resultat inom Försvarsmakten. Det viktigaste är att de hamnar hos rätt personer, de som kan dra nytta av resultaten. Här förlitar sig FM på att överföringen av resultat och kunskaper från FOI sker inom FoT-nätverken (med företrädare från såväl FM som FOI och FMV), och att kompeten- sen finns kvar inom nätverket även om den inte är direkt spårbar. FM uppfattar att FOI:s forskare ibland tycker att det är om- ständligt med rapportering av milstolpar etc. och krav på presenta- tionsform. FOI har en klar potential att bli bättre här, anser inter- vjuade på FM. Bl.a. har projektledarna på FOI svårt att i begriplig form beskriva vad de gör, i vilket syfte och hur deras uppdrag kopplas till övergripande frågeställningar. Även på FMV finns likartade synpunkter. Det är svårt att till- godogöra sig det som FOI skriver och säger. Det handlar inte direkt om språket utan om angreppssättet, som en person preci- serar det. ligger rapporteringen på en för hög och abstrakt nivå. En intervjuperson inom FMV uppger att beställare inom För- svarsmakten och FMV själva måste förenkla informationen, för att den ska kunna gå vidare till slutanvändarna inom verket. KBM önskar sig en mer differentierad syn på resultatspridningen. Försvarsanalys, exempelvis, arbetar med långsiktig strategi, men det måste också komma ut användbart material i den andra änden, i den operativa verksamheten som bl.a. bidrar till att göra utbild- ningar bra. Problemet för oss, säger en intervjuperson på departementen, är att kunna ta hand om resultaten från FOI och nyttiggöra dem i vårt arbete. Vi behöver hjälp från FOI med att dra ut konsekvenserna. En annan person framhåller att det är en managementfråga hos FOI att säkra rapportkvaliteten. Men det finns också ett stort mått av självkritik hos de intervjuade: Vi skulle få mer nytta av FOI:s tjänster om vi tog oss mer tid för kontakter med FOI. Några industrirepresentanter konstaterar att Försvarsmaktens förändringar inte har avspeglats i FoT-områdena och fördelningen av pengar mellan dessa. Eftersom FOI är en del av FoT-processen, har FOI därför levt i en mer statisk kundsituation än försvars- industrin. Industrin efterlyser också definierade ansvarsgränser mellan FOI och industrin och tydligare former för kompetensöverföring. Förpackning och presentation av resultat Generellt ger intervjupersonerna uttryck för att FOI presenterar resultaten från sina uppdrag på ett svårtillgängligt sätt eller inte anpassat efter kundens behov. Men det finns också några som tycker att FOI tvärt om lämnar välskrivna rapporter och ofta gör bra presentationer. Till de senare hör bl.a. intervjuade på departementen som fram- håller att FOI skriver utmärkta underlag och rapporter, som inte alls är svåra att tillgodogöra sig. På Försvarsmakten framhåller en intervjuperson att bra presentationer vid exempelvis konferenser och seminarier beror på projektledarens ambitioner och att det varierar från individ till individ. Många lyfter fram som ett bra exempel på god presentation av forsknings- resultat för en bredare krets. Ett antal kritiska synpunkter och förslag till förbättringar lyfts fram av intervjupersonerna: Vi vill ha mer användbart material, där vi diskuterar bilar och inte reservdelar. FOI:s rapporter handlar om reservdelar. Vi pressar på för att få resultaten presenterade i applikationssyfte och omvandlade i operativa termer. FOI borde lägga in en totalsyn i uppdragen och applicera resul- taten i typscenarier. FOI har svårt att förmedla sitt budskap. Någon på FM konstaterar att när FOI försöker skriva mindre vetenskapligt blir resultatet ofta att varken fackmannen eller lek- mannen förstår eller blir nöjd. En annan intervjuperson tycker att FOI har blivit bättre sedan FMV kritiserat rapporterna för att vara svårlästa. En representant för industrin anser att resultatredovisning och kompetensöverföring från FOI fungerar bra, att man talar samma språk: De brukar komma hit och sammanfatta kunskapen och hålla kurs och utbildning, så att vi får en flygande start i produktutveck- lingen. FOI lägger också ned stort arbete på sina rapporter, med en lång godkännandeprocess som säkrar kvaliteten. Kundens förmåga att tillgodogöra sig resultaten FOI:s kunder har kompetensen att tillgodogöra sig resultaten. Det är snarare en fråga om tid, resurser och engagemang hos kunden som avgör hur väl FOI:s resultat tas omhand och hur väl man funderar igenom de uppdrag man lägger ut på FOI. Personal- omsättningen på HKV försvårar påtagligt FM:s förmåga att till- godogöra sig resultaten och försvårar såväl kontinuitet i projekt och resultatspridning. På Försvarsmakten säger man självkritiskt att man måste bli bättre beställare av uppdrag och bättre på att ta emot resultaten och också öka kompetensen vid implementeringen. Redan vid beställ- ningen kan formerna för resultatspridning och vad resultaten ska användas till specificeras. FM skulle också kunna bli bättre på att säga nej till uppdragsförslag och välja bort saker, gärna med hjälp från FOI. Flera intervjuade inom FM pekar på att intresse och engagemang för forskning och utveckling har saknats från högre chefer, men man tillägger också att det har blivit bättre. Att sortera in FoT- processen under Strategiledning på Högkvarteret har varit lycko- samt. Internationellt har flera försvarsmakter en forskningsrådgivare knuten till överbefälhavaren. Kanske något även för , förslår en intervjuperson. Vi är ofta dåliga köpare och inte tillräckligt tydliga med vad det är vi vill ha, säger en intervjuperson självkritiskt på FMV. Däremot är resultaten i allmänhet tillgängliga för vår tekniska kompetens. Vi lägger för litet tid på att fundera på nyttan och områden vi vill forska om. Men det är inte kompetensen som saknas utan tiden, säger man på departementen. Det beror också på hur bra FOI kan presentera intressanta forskningsidéer för oss. Intervjuade på civila myndigheter är också kritiska mot sin egen beställarförmåga och tar på sig en del av skulden för att resultat inte nyttiggörs fullt ut. Hur vanligt är det att FOI:s resultat inte kommer till användning? Det händer, men det är inget vi kan lasta FOI för. Detta är den allmänna uppfattningen bland de intervjuade, oavsett kund. Det ligger på uppdragsgivare och beställaren att se till att resultaten nyttiggörs. Det finns flera orsaker till att resultat inte kommer till använd- ning. I vissa lägen tar vi inte emot resultaten på ett riktigt sätt, säger man inom FM, t.ex. beroende på hög belastning eller brist på resurser. Eller så har vi inte varit riktigt duktiga på att prioritera. Rätt uppdrag och rätt forskningsområde brukar ge genomslag. Brist på medel inom Försvarsmakten kan få till följd att forsk- ningsresultat, när de ligger klara, sedan inte kan implementeras. Medelsbristen är också ett strukturellt problem, eftersom bant- ningar inom försvaret begränsar förnyelsen av materiel och att forskningsresultat därmed inte omsätts. Men resultaten finns dock kvar som en kunskapsbank för framtiden, menar de intervjuade inom FM. Såväl Försvarsmakten som FMV och industrin påpekar också att det ligger i forskningens natur att alla resultat inte kommer till an- vändning. En del forskning är blindspår, medan annat kommer till nytta i mer indirekt mening. Från FHS föreslår man att officerare med hög teknisk utbildning placeras hos FOI för att bidra med en mer metodmässig bedöm- ning (anpassning till militär miljö) av den forskning som FOI be- driver. En intervjuad vid FHS påpekar att FM bättre bör följa upp att en utbildning av officerare som beställs från skolan, inklusive de kurser som sköts av FOI på FHS uppdrag, också nyttiggörs i den egna organisationen. En kritisk röst från FMV menar att det är mycket vanligt att forskning från FOI inte kommer till användning. Orsaken är att FOI är alltför akademiska och gräver ned sig. Resultaten är svåra att omsätta i konkret nytta, medan FMV:s verksamhet tvärt om är ganska konkret med kortsiktiga projekt. 2.3.8Spridning av resultaten hos kunden Att omsätta resultaten från FOI är vår akilleshäl. Det gäller särskilt utredningar, mindre den objektsbundna forskningen. Så säger en intervjuad person på Försvarsmakten. Vi måste bli bättre på att överföra resultaten inom organisationen på ett kvalitetssäkrat sätt. Detta ansvar ligger på oss som beställare. kräver omvandlingen av försvaret forskning. Vi har ett stort ansvar för att skapa intresse för detta, menar en annan inter- vjuad. FoT-grupperna har en central roll för att ta hand om och sprida forskningsresultat vidare. Det uppger flertalet inom Försvarsmakten liksom flera inom FMV. Resultaten från FOI följs upp i FoT- grupperna (omkring 150 personer), där även personal från deltar. En del av resultaten omsätts i form av teknikutveckling genom FMV:s försorg. Det är viktigt att FOI:s personal deltar i spel och utredningar inom Försvarsmakten, påpekar en person på FM. Några andra efterlyser en bättre spridning av de rapporter som FOI gör på upp- drag av . Försvarsmakten pekar på en rad aktiviteter i syfte att sprida FOI:s forskningsresultat inom organisationen: Sändlistor (som skulle kunna göras bredare), föredragningar vid avslutade projekt, seminarier, temadagar/forskningsdagar kring aktuell forskning, demonstrationer m.m. FOI genomför också en resultatkonferens hos FM . Liksom Försvarsmakten nämner FMV svårigheten att överföra resultaten från FOI till den som slutligen har nytta av dem. vändarna, Försvarsmakten, har inte tid att ta till sig resultaten: Vid muntliga redovisningar kommer inte många från användaren. Andra forskningsresultat förs direkt in i materielprocessen. FM styr väldigt litet, utan förlitar sig på FMV att resultaten kommer till nytta i den slutliga industriprodukten. Inom FMV sker spridningen av resultat genom att FOI infor- merar en kärngrupp. Därefter omformas informationen och pre- senteras bredare för personalen.