sou · GSB3110d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Inom kriminalunderrättelseverksamheten finns flera enheter/rotlar, bl.a. roteln Illegal invandring som har till uppgift att förhindra illegal invandring, människosmuggling, annat missbruk av asylrätten och människohandel (trafficking). I rotelns uppgifter ingår vidare att verka som expert inom sitt sakområde för EU, Östersjösamarbetet- OPC samt andra internationella organ. Roteln får på olika sätt information om trender, flyktingars resvägar, förfalskade identi- tetshandlingar och andra handlingar som är i omlopp etc. Informa- tionen kommer till stor del från andra länder. Även polisiära sambandsmän runt om i världen lämnar information om illegal invandring. Inom får man information främst från polis- myndigheterna, såväl från enskilda polismän som från olika enheter inom polismyndigheten, från passkontrollanter, , , och tips från allmänheten. Roteln har också kontakter med flera andra myndigheter och organisationer. Genom står roteln också i kontakt med utlandsmyndigheterna, för att utbyta information och till dem ge riktlinjer för deras arbete med utlänningsärenden. Roteln utför inget eget utredningsarbete i ett enskilt ärende, utan överlämnar detta till berörd polismyndighet. Arbetet går van- ligen till på det sätt att man sprider den information roteln får och den analys man gjort, till polismyndigheterna. När en fråga berör Gränskontroll, samverkan och informationsutbyte, m.m. ett visst polisområde överlämnas informationen till den ansvariga polismyndigheten som har att närmare utreda frågan. I vissa säll- synta fall gör roteln en anmälan om brottet innan ärendet överläm- nas. Avsikten är emellertid att det fortsatta utredningsarbetet skall ske lokalt. Analysroteln utför operativa och strategiska analyser, samt omvärldsanalyser och hotbildsbedömningar. De operativa analy- serna är oftast ärendeinriktade, medan det strategiska arbetet har ett mer långsiktigt perspektiv. Till roteln hör Gärningsmannaprofil- gruppen (GMP), där profilering av gärningsman och offer sker. Gruppen kan efter begäran biträda landets samtliga polismyndig- heter med bl.a. brottsanalys, brottsplatsanalys, länkning av brott, gärningsmannaprofiler, farlighetsbedömningar, utvärdering av misstänkta personer och rådgivning. Även det Nationella sambandskontoret arbetar med gräns- kontrollfrågor och är kontaktpunkt för , Europol, Schengen/, Östersjösamarbetet och PTN-sambands- männen6 samt biträder svenska brottsbekämpande myndigheter i internationella ärenden. Vid det Nationella sambandskontoret finns för övrigt även sambandsmän från och placerade. I vissa fall kan i gränskontrollarbetet biträde erhållas av roteln Särskilda objekt. Rotelns verksamhetsområde omfattar öststats- brottslighet, våldsbrott inom den organiserade brottsligheten, for- donsstölder, fotbollshuliganism, illegal vapenhantering, mc-brotts- lighet, stölder av konst och kulturskatter och sexuella övergrepp mot barn samt barnpornografi. Utrednings- och Spaningsenheten (U/S) stödjer utländska och internationella brottsbekämpande organ samt polismyndigheter med kvalificerade spanings- utrednings- och identifieringsresurser. Enheten skall särskilt stödja bekämpningen av brottslighet som är av mycket grov beskaffenhet och har riksomfattande karaktär eller internationell anknytning. Inom huvudenheten finns fem rotlar, där särskilt Roteln för bekämpning av grov organiserad brottslighet, Identi- fieringsroteln och Spaningsroteln är av intresse i förevarande samman- hang. Roteln för bekämpning av grov organiserad brottslighet medverkar i kampen mot grov internationell och nationell brottslighet genom att analysera och kartlägga sådan brottslighet, såsom exempelvis 6 Samarbetsmän för polis och tull i . Gränskontroll, samverkan och informationsutbyte, m.m. brott inom postbefordringsföretag, utredningar enligt lagen om fingerade personuppgifter, grova seriebrott med internationell anknytning och gränsöverskridande seriebrottslighet. Identifierings- roteln ansvarar för identifiering genom det nationella fingeravtrycks- registret och fotoregistret över brottsmisstänkta och biträder Migra- tionsverket vid förandet av fingeravtrycksregistret över asylsökande. Spaningsroteln, som är en operativ enhet, biträder övriga delar av och polismyndigheterna med kvalificerade spaningsinsatser, vid behov även med särskild metodik och teknik- spaning. Roteln biträder även utländska myndigheter med spaning efter framställan. Även narkotikabrott av särskilt grov beskaffen- het, som har riksomfattande karaktär eller internationell anknyt- ning, utreds vid roteln. Därutöver finns inom Ordningspolisenheten, som bl.a. handlägger ärenden om Polisens utlandsstyrka för civil- poliser i internationell verksamhet, Polisens flygverksamhet och flyg- platssäkerhet och ärenden rörande den . Inom enheten finns också olika sambandsmän, varav flertalet är PTN-sam- bandsmän. Vid Ordningspolisenheten finns också Rikskommunikationscen- tralen (RKC) som är , lägesuppföljning och informationsförmedling till polismyndigheter, samverkande myndigheter samt upprätthåller dygnet-runt-service för . RKC ansvarar för och övervakar de larm- och operativa informationssystem som finns inom Polisen och ansvarar för stabsberedskapen vid händelser, där har ett ledningsansvar samt vid händelser som kräver nationell samordning eller särskilt stöd till polismyndigheter. Länspolismästaren , som haft Rikspolisstyrel- sens uppdrag att göra en översyn av organisa- tion för gränskontrollen, har förordat att ansvaret för gränskontroll och inre utlänningskontroll, skall delas mellan Polisenheten (för- valtningsärenden) och (det operativa ansva- ret).7 Utgångspunkten för översynen har varit att gränskontroll är en nationell angelägenhet och att verksamheten därför bör vara en integrerad del i det reguljära polisarbetet. 7 Översyn av vissa delar av Gränskontrollarbetet, slutrapport, INT-243-0403/04. Gränskontroll, samverkan och informationsutbyte, m.m. heten skall omfatta brottsförebyggande och brottsbekämpande verksamhet, men också vara en del i migrationspolitik. skall, enligt förslaget, ansvara för en sam- ordning av polismyndigheternas operativa gränskontrollverksam- het, samt att nationella och internationella operativa beslut och överenskommelser får genomslag i den lokala verksamheten. Vidare skall en kvalificerad kriminalunderrättelsetjänst vara en vik- tig faktor i det nationella och internationella gränskontrollarbetet. föreslår också att det inrättas ett särkilt gräns- kontrollråd inom Polisen. Rådet skall ledas av Polisens gränskon- trollchef (enligt förslaget lämpligen Överdirektören eller chefen för ) och bestå av representanter för berörda enheter vid , representanter för de tre största polismyndigheterna och ytterligare någon eller några polismyndig- heter samt representanter för , och . deltar, tillsammans med och Kust- bevakningen i arbetet under regeringschefernas Aktionsgrupp mot organiserad brottslighet i (Task Force on Orga- nised Crime in the Baltic Sea Region) med syfte att utveckla sam- arbetet med övriga gränskontrollmyndigheter i ; – en samverkan som är av avgörande betydelse för möjligheten att bekämpa gränsöverskridande brottslighet.8 Särskilt om säkerhetspolisen () Säkerhetspolisen skall inom leda och bedriva polisverksamhet för att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet och (även om verksamheten inte avser sådan brottslighet) polisverksamhet i fråga om terrorismbekämpning, bevaknings- och säkerhetsarbete som avser den centrala statsledningen eller som har samband med statsbesök och liknande händelser samt annat person- skydd i den utsträckning som bestämmer. 8 Östersjöstaternas råd – () – bildades . På svenskt initiativ ägde ett första möte rum mellan regeringschefer i . Medlemmar i rådet är alla länder runt , , och den Europeiska kommissionen. Gränskontroll, samverkan och informationsutbyte, m.m. hetspolisens svarar också för tillämpningen av den särskilda utlänningskontrollen enligt lagen (1991:572) om särskild utlännings- kontroll (se avsnitt 4.9.1). Varje län utgör ett polisdistrikt och i varje distrikt finns en polis- myndighet som ansvarar för polisverksamheten inom distriktet.9 Det finns således 21 polismyndigheter i landet. Polismyndigheterna är sin tur indelade i antingen polisområden och närpolisområden eller enbart polisområden. En länspolismästare är chef för en polis- myndighet.10 Eftersom numera har ansvaret för alla utlän- ningsärenden, inklusive verkställighetsärendena, saknar flera polismyndigheter en utlänningsrotel eller en gränspolisenhet. I de tre största länen, , och län, finns dock sådana enheter. Även i Polismyndigheterna i Västman- lands, , och i län finns enheter eller avdelningar med en särskild gräns- och utlänningspolis. Vid flertalet andra polismyndigheter finns enbart en eller flera enskilda polismän som arbetar med gränskontroll eller inre utlänningskontroll. Huvudregeln i hela landet är emellertid att arbetet med inre utlänningskontroll skall ingå i varje polismans dagliga arbetsuppgifter, dvs. närpolisen, ordnings- och trafikpolisen m.fl. skall göra en inre utlänningskontroll när anledning finns. Som närmare redovisas i avsnitt 6.5, sker detta emellertid endast i mindre omfattning, och den främsta förklaringen är att regelverket anses svårt att tillämpa samt att polismännen saknar såväl kunskap på området som rutiner och riktlinjer för hur regelverket skall tillämpas. Antalet personer som arbetar med gränskontroll och inre utlänningskontroll inom enheterna varierar allt från tio till fler än 150 personer. Både polismän och civila, främst passkontrollanter och särskilt utsedda säkerhetsvakter, arbetar på enheterna. Det arbete som utförs avser yttre gränskontroll, inre utlänningskontroll och arbete med verkställighetsärenden. Vid flera enheter ansvarar enheten också för säkerheten på landets flygplatser. 94 § polislagen. 102 kap. 11 § polisförordningen 1998:1558. Gränskontroll, samverkan och informationsutbyte, m.m. Samtliga polismyndigheter har egen kriminalunderrättelse- verksamhet, i vissa fall organiserade som länskriminalavdelningar, ibland integrerad i operativ polisverksamhet. Dessa svarar för bekämpningen inom länet av den allra grövsta och den organiserade brottsligheten, däribland illegal invandring med koppling till mer organiserade nätverk. Länskriminalverksamheten ansvarar vanligen även för ärenden av internationell karaktär. Samarbetet med utländska polismyndigheter har också blivit ett nödvändigt och betydelsefullt inslag i polisarbetet, efterhand som den grova brotts- ligheten blivit mera internationell, särskilt i och län. Underrättelseverksamhet är, enligt vad som anges i polisdatalagen (1998:622), polisverksamhet som består i att samla, bearbeta och analysera information för att klarlägga om brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövas och som inte utgör förunder- sökning enligt 23 kap. . I polisdatalagen anges också att kriminalunderrättelseverksamhet är annan underrättelseverksam- het än den som bedrivs av Säkerhetspolisen. Inhämtning av underrättelser sker på flera olika sätt. I stor utsträckning sker det genom öppna källor, men en betydande del av inhämtningen sker genom informatörer eller andra hemliga källor. Genom samarbete med andra myndigheter, företag m.m. får man också in en hel del information. Internationellt samarbete spelar en stor roll. Det gäller såväl organiserat polisiärt samarbete i multi- laterala eller bilaterala former som mera informellt sådant sam- arbete. Genom kontakter med myndigheter m.m. i andra länder får Polisen också information inom ramen för underrättelseverk- samhet. En viktig del i underrättelsetjänsten utgörs av s.k. inre spa- ning, dvs. att man söker efter information som redan finns till- gänglig inom Polisen. I detta arbete ingår bl.a. sökning i register. Polisens systematiserade underrättelseverksamhet har utvecklats . Underrättelseverksamhet förekommer på i huvudsak tre organisatoriska ställen inom polisväsendet. På lokal nivå sker underrättelseinhämtningen vid länskriminalavdelning- arnas kriminalunderrättelseenheter, eller på annat sätt inom polis- myndigheten. Vid sidan av de lokala kriminalunderrättelse- Gränskontroll, samverkan och informationsutbyte, m.m. enheterna inom länen bedriver Säkerhetspolisen och Rikskriminal- polisen underrättelseinhämtning. består av en samlad myndighet. Organisa- toriskt har verket en ny utformning som trädde i kraft där man valt att frångå indelningen i regioner och att införa en organisation som enbart är baserad på processer. Processerna delas upp i olika ämnesområden, och ansvaret för sådana ämnesområden skall bäras av ett kompetenscenter för hela landet. Huvudkontoret skall ha det sammanhållande ansvaret för ledning och styrning av verksamheten. Grundläggande bestämmelser om organi- sation finns i förordningen (1991:1524) med instruktion för Tull- verket. huvudsakliga ansvarsområde består dels av att fastställa och uppbära tull och importskatter (främst mervärdesskatt) samt avgifter så att en korrekt uppbörd kan säkerställas, dels att övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet, så att bestämmelser om in- och utförsel av varor efterlevs. verksamhet delas in i två verksamhetsgrenar, upp- börd respektive in- och utförselrestriktioner. Inom är arbetet emellertid som ovan nämnts processorienterat. Verksam- heten är i den nya organisationen indelad i tre olika processer, led- ningsprocesser, huvudprocesser och stödprocesser. Verkets kärn- verksamhet utgörs av de två huvudprocesserna Effektiv handel och Brottsbekämpning. Verksamheten kan även förenklat beskrivas som uppdelad i fiskal verksamhet och brottsbekämpande verksamhet. Denna uppdelning motsvarar i princip de två huvudprocesserna, och används bl.a. inom lagstiftningen för att definiera dess tillämpningsområde, t.ex. avseende behandling av uppgifter. Uppdelning är teoretisk och på grund av verksamhetens karaktär är det svårt att göra klara gräns- dragningar mellan de olika verksamhetsgrenarna. I begreppet fiskal verksamhet ingår t.ex. såväl fastställande av korrekt uppbörd som Gränskontroll, samverkan och informationsutbyte, m.m. kontroller av deklarationsskyldighet. Det brottsbekämpande ansva- ret gäller all brottslighet inom myndighetens ansvarsområde, avseende såväl uppbörd som in- och utförselrestriktioner. primära uppgifter i egenskap av beskattningsmyndighet är att uppbära tull, annan importskatt och avgifter samt att under- lätta handeln med tredje land genom att snabbt och effektivt hand- lägga frågor om bl.a. uttag av tullar och skatter och kontrollera trafiken till och från utlandet, så att bl.a. bestämmelser om import och export efterlevs. Processen Effektiv handel består organisatoriskt av två produk- tionsprocesser, Kvalitetssäkrat flöde och Övrigt flöde. Inom dessa finns delprocesserna Före gränspassage, Vid respektive Under gränspassage samt Efter gränspassage. Processen hanteras av tre kompetenscenter, Ombud, och opera- törer. Verksamheten syftar till att hantera den kommersiella gods- trafiken och består av tre övergripande arbetsflöden, import, export och transit. Den startar i och med ett företags överväganden att importera, exportera eller transitera varor och avslutas när har levererat korrekt uppbörd och avlämnat statistikuppgifter till eller när en transitering avslutats. Verksamheten har till uppgift att hindra överträdelser av gällande införsel- och utförselrestriktioner och därigenom medverka till att den legala handeln kan bedrivas utan risk för att utsättas för illojal konkurrens och att samhället skyddas mot illegal handel med t.ex. hälsovådliga varor som narkotika. Härutöver tillkommer uppgiften att företräda norsk och finsk tullmyndighet enligt gränstull- samarbetsavtal länderna emellan samt att för andra myndigheters räkning medverka i olika bevakningsuppgifter inom jakt- och fiske- övervakning, fjällräddning, militär bevakning och utlännings- kontroll. Beträffande tullkontroll till sjöss och informationsutbyte avseende fartygstrafikens rörelser sker verksamheten i nära sam- arbete med , som har ett självständigt ansvar inom Gränskontroll, samverkan och informationsutbyte, m.m. Vad gäller narkotikabekämpningen är samverkan med Polisen av stor betydelse. Av regeringens regleringsbrev för avseende framgår bl.a. att tullkontroller beträffande narkotika- smuggling skall ges högsta prioritet och effektiviseras, varvid bekämpning av den organiserade narkotikasmugglingen skall priori- teras. Målet är att mängden beslagtagen narkotika skall öka som aktiviteter i preventivt syfte skall ha minst samma omfattning som . Det föreskrivs vidare att kontroller för att förhindra storskalig illegal införsel av alkohol- och tobaksvaror skall ges hög prioritet. För att nå de av regeringen uppsatta målen för verksamheten skall underrättelseverksamheten och urvalsmetoderna vidareutveck- las, så att urvalet av objekt förbättras i den fysiska kontrollverksam- heten och träffsäkerheten i arbetet därmed ökar. Som en följd härav sker urvalet av kontrollobjekt i de flesta fall med utgångspunkt i framtagna riskprofiler. Den brottsbekämpande verksamheten är organisatoriskt uppdelad i två övergripande områden, organiserad brottslighet och övrig brottslighet. Den operativa verksamheten är indelad i trafikslag och bedrivs vid tre kompetenscenter med nationellt ansvar för Flygtrafik, Godstrafik och Resandetrafik samt ett gemensamt ansvar för åtgär- der mot storskalig och organiserad brottslighet. Huvudkontoret har ansvar för övergripande styrning och ledning av verksamheten vilket sker genom ekonomisk styrning och genom normgivning och policy. I trafiken vid gränserna arbetar ca 550 personer med kontrollarbete och fysisk övervakning av trafiken. Arbetet bedrivs i grupper som är spridda i landet från i norr till i söder och består av ca 10 personer per grupp. Gruppens arbete sker i respek- tive trafikslag med fysiskt kontrollarbete i varutrafiken avseende såväl kontroller av narkotika eller andra restriktionsvaror som fysiska fiskala kontroller. Dessa grupper deltar även i kontroll- arbete avseende personkontroll på uppdrag av Polisen. Grupperna har tillgång till såväl narkotikahundar som tekniska hjälpmedel, såsom röntgenutrustning, video m.m. Grupperna arbetar i de olika trafikslagen och leds och koordineras av respektive kompetens- Gränskontroll, samverkan och informationsutbyte, m.m. center via dess operativa ledning. Arbetet kommer alltmer att ske på uppdrag från den operativa ledningen och baseras på kunskap om respektive trafikflöde, ort och hotbild, underrättelser m.m. En ökad satsning på informationsinhämtande och bearbetning samt på tekniska hjälpmedel och IT-stöd sker för att ytterligare öka träff- säkerheten i kontrollerna samt kunna göra relevanta prioriteringar i verksamheten mot trafik och orter där hotbilden är som störst. I satsningarna ingår även att ge personalen i grupperna ökad utbild- ning och kompetens i såväl underrättelsearbete, brottsutredning som spaning och fiskala bestämmelser. Stora utbildningsinsatser kommer att genomföras för att komplettera tjänstemännens grundutbildning och ofta betydande praktiska erfa- renhet med formell kompetens inom nämnda områden. Syftet är att öka gruppens förutsättningar att fullgöra sina uppdrag samt öka effektiviteten i upptäckt och avslöjande av smugglings- och tull- brott och öka flexibiliteten. I arbetet med att bekämpa den organiserade och storskaliga brotts- ligheten avseende främst smuggling arbetar ca 350 personer som en nationell resurs som gemensamt leds av de tre kompetenscenter och dess operativa ledning. Arbetet sker helt projekt- eller ärendebaserat med projektledare som – allt efter ärendets behov – kan förfoga över såväl underrättelseresurser, spaningsgrupper, brottsutredare, ekonomer som andra specialister över hela landet. I dessa projekt sker även samarbete med andra myndigheter såsom Polis, skattebrottsenheter, . De projekt/ärenden som avser inledda förundersökningar leds av åklagare, varvid Tull- verkets projektledare ansvarar som arbetsledare för personal och resurser. Verksamheten är tänkt att bättre kunna anpassas efter ärendenas karaktär, och med samlad och relevant kompetens för hela underrättelse- och utredningskedjan öka förut- sättningarna att effektivt ingripa mot den organiserade och stor- skaliga smugglingen och lagföra de personer som ägnar sig åt denna kriminella verksamhet. Att arbeta i projektform underlättar och gör det smidigare att samarbeta med andra myndigheter och i internationella utredningar. Huvuddelen av personalen är placerad i de tre storstäderna. Gränskontroll, samverkan och informationsutbyte, m.m. Kompetenscenter och operativ ledning Centralt på varje (KC) finns en stab, operativ ledning och nationella specialister. KC Flyg ansvarar för kontroll av gods och resande som transporteras med flyg, och har sitt säte på . Därifrån leds kontrollverksamhet på alla flygplatser men brottsbekämpningsgrupperna är främst placerade på . Den operativa ledningen ansvarar för koordinering och ledning av den operativa verksamheten i såväl brottsbekämpnings- grupperna som tullkriminalen i de ärenden eller projekt som kompetenscentret ansvarar för. Vid den operativa ledningen finns en underrättelsesektion, en planeringssektion, en tullåklagarsek- tion, med ansvar för utredningen av de brott som upptäcks av brottsbekämpningsgrupperna men vilka inte ingår i projekt hos , och en sektion med ansvar för externa kontakter, inrapportering och samverkan med näringslivet. KC och KC resande, som är placerade i respektive , har mot- svarande funktioner. KC är inriktat på godstrafik, dvs. kom- mersiella varutransporter, medan KC Resande ansvarar för kontroll av gods som medförs av resande, inklusive personbilar. Vid varje finns även nationella specialister som är en nationell gemensam resurs avseende olika ämnen, områden eller företeelser. Dessa specialister ansvarar för att såväl fördjupa som bredda kunskaper och kompetens på viktiga områden, såsom metodik inom underrättelse, utredning och spaning, etik- och moralfrågor, personuppgiftshantering, narkotika, alkohol, tvångs- medel och beslagshantering, säkerhet, vapen och terrorism. Tull- verkets laboratorium är en del av denna specialistfunktion, liksom de gemensamma funktionerna Internationell beredning med operativa internationella frågor och Riksambandscentralen. samarbetar i stor utsträckning med utländska tulladmi- nistrationer, både multilateralt och bilateralt. Inom EU samarbetar i varierande grad med samtliga medlemsstater och kan- didatländer i större eller mindre omfattning. Inom ramen för EU:s tull- och polissamarbete deltar i såväl mötesstrukturer som operativt samarbete med medlemsstater, kommissionens enhet för bedrägeribekämpning () och Europol. Gränskontroll, samverkan och informationsutbyte, m.m. även en aktiv roll i Östersjöarbetet (OPC) och i det nordiska polis- och tullsamarbetet (PTN). är en civil myndighet under Försvarsdeparte- mentets ansvarsområde. att i enlighet med särskilda föreskrifter utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt miljöräddnings- tjänst till sjöss, att samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinfor- mation samt förmedla denna information till berörda myndigheter, att följa den internationella utvecklingen inom sitt verksamhets- område och medverka i internationellt samarbete för att utveckla gränskontroll, brottsbekämpning till sjöss, miljöskydd till sjöss och annan sjöövervakning, samt att samverka med andra myndigheter för att främja svenskt del- tagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde.11 verksamhet omfattar följande sju politikområd- en. rättsväsendet (polisiär verksamhet, bl.a. brottsbekämpande sjö- övervakning och sjötrafikövervakning, vissa brottsutredande åtgärder samt gränskontroll av personer och inre utlännings- kontroll i och i anslutning till sjötrafiken),