sou · GSB35 · 2005-01-01 00:00:00 — engagemang har ökat och prövades över 1 700 personer. har låtit utvärdera sin medverkan genom bl.a. enkätundersökningar och resultaten tyder på att urvalsprocessen har fungerat väl. utnyttjar även vid urval till säkerhetspolisen och piketstyrkan. Även Kriminalvårdens utnyttjande av tjänster har ökat . intervjuades över 1 000 personer av psykologer som ett led i anställnings- förfarandet vid kriminalvården. För Försvarsmaktens räkning är det framför allt deltagande vid s.k. SANS-urval som faller under denna rubrik. SANS-urval närmre under kapitel 4. Övriga kunder är och , kommunala räddningstjänster m.m. Kostnaderna för verksamheten uppgår till och intäkterna till 20, . har i budgetunderlaget bedömt att omfatt- ningen av urvalsverksamheten inte kommer att öka under de kom- mande åren utan ligger kvar på nuvarande nivå. Det urval som gör åt beställare utanför totalförsvaret är ett positivt inslag i verksamhet. Det finns även en samhällskonsekvens som är positiv. Det förefaller som en form av resursslöseri att inte andra myndigheter skall utnyttja den kompetens som har byggts upp inom vad avser urval till fysiskt och psykiskt krävande tjänster. Det är däremot viktigt att tydligt avgränsa inom vilka områden som kompetens skall kunna utnyttjas för att inte skall konkurrera på en fri marknad. Jag har i mitt arbete inte riktigt kunna identifiera en tydlig definition från sida. Jag anser att det bör ligga i myndighetens intresse att besluta en sådan definition. Jag anser att kompetens främst skall utnyttjas av totalförsvarsmyndigheter samt myndigheter med en verksamhet som bär stora likheter med totalförsvarsmyndigheter i det faktum att tjänsterna som urvalet gäller innebär både en stor fysisk och psykisk belastning på den anställda. urval av sökande till faller väl inom denna definition. Jag är däremot mer tveksam till att skall bidra med tjänster till privata företag inom t.ex. bevakningsbranschen, även om det finns flera faktorer som skulle tala för det. Främst anser jag att risken ökar, om bidrar med tjänster inom den sektorn, att med otillbörliga medel konkurrerar med privata företag i bemannings- och urvalssektorn. Enligt bidrar den externa urvalsverksamheten till en kompetensökning i organisationen. Det är säkert sant men jag anser att det saknas en tydlig beskrivning av hur det externa urvalet bidrar på ett positivt sätt till kärnverksamheten. bör ta fram en modell som möjliggör att de erfarenheter och den kom- petensökning som den externa urvalsverksamheten bidrar med kommer den övriga verksamheten till del. I avsnitt 8.4 för jag ett resonemang om vikten av att metodiskt skapa möjligheter att föra in vunna erfarenheter från den genom- förda verksamheten in i organisationen och jag anser att de erfarenheter som görs inom den externa urvalsverksamheten också skall omfattas av detta. Urvalet till , som är den mest omfattande externa urvalsverksamheten, bidrar till kärnverksamheterna genom att det ger framför allt psykologer möjlighet att möta män- niskor i ett skede efter mönstringsåldern. Det ger Plikt- verkets personal en möjlighet att skapa en tydligare bild av sin ordinarie verksamhet. Till viss del gäller detta även urvalet till Kriminalvården och andra myndigheter. Försvarsmakten utnyttjar inte i någon större omfatt- ning i sina urval till yrkesofficerare eller till internationell tjänst. Istället har Försvarsmakten valt att bygga upp egen kompetens via och Försvarsmaktens rekryteringscenter. Förmodligen hade det för varit värdefullt ur ett kompetensperspektiv att få delta i dessa urval då sambandet mellan urvalet till plikt- tjänstgöring och detta urval är tydligt. Jag har inte närmare studerat hur skulle kunna bidra i dessa processer men jag antar att det finns möjligheter för Försvarsmakten att rationalisera sin egen urvalsverksamhet och bidra till en kompetensökning inom sektorn som helhet genom att utreda hur de två myndig- heterna kan stödja varandra. Överlag är den externa urvalsverksamheten positiv för Plikt- verket, dock finns det några negativa aspekter som jag vill lyfta fram. Jag har inte närmare studerat hur de olika avtalen är utfor- made mellan och de beställande organisationerna. Däremot har det från olika håll inom påtalats att vissa avtal ger beställarna möjlighet att på kort varsel beställa tjänster vilket försvårar den interna planeringen inom . Det är viktigt att de avtal som sluts mellan och beställarna ger möjligheter att planera den externa urvalsverksamheten så att den ordinarie verksamheten i så liten omfattning som möjligt påverkas negativt. Allt eftersom den externa urvalsverksamheten växer i omfattning är det viktigt att kompetens vad avser upphandling och avtal ökar. Den s.k. polisprövningen är relativt personalintensiv vilket skiljer den från den övriga externa urvalsverksamheten. Dessutom kräver den tillgång till hela regionkontoret rent fysiskt vilket gör att polisprövningen äger rum inte kan bedriva mönstringsverksamhet. Polisprövningen sker till största del vid regionkontoret i , men även vid regionkontoren i , och . Regionkontoret i stöder de övriga kon- toren i denna verksamhet med personal. Sammanlagt bedrivs polis- prövning istället för ordinarie mönstring. En effekt av detta kan utläsas i antalet mönstringsdagar som region- kontoret i har i genomsnitt i tabell 10.2. Enligt finansieras ett antal tjänster genom de avgifter som finansierar det externa urvalet. Det innebär att polispröv- ningen inte påverkar mönstringskapacitet rent per- sonalmässigt. Däremot påverkar omfattningen av det externa urvalet kapacitet och produktivitet på andra sätt. Om- fattningen av polisprövningen innebär att om den inte genom- fördes vid de olika regionkontoren skulle den kommande ökningen av åldersklasserna kunna hanteras rent volymmässigt vid region- kontoren. För att spetsa till problembeskrivningen kan man säga att möjligheten att mönstra de kommande ålderklasserna är starkt begränsade när omfattningen av polisprövningen innebär att regionkontoren används för annan verksamhet . Antalet mönstrande vid respektive regionkontor med nuvarande personalstyrka utan någon extern urvalsverksamhet Förutsättningarna för ovanstående tabell är att de ca 15 årsarbets- krafter som finansieras via avgifter kvarstår och istället finansieras via anslag, motsvarande ca . Med detta antagande kan jag konstatera att det inte råder någon kapacitetsbrist i beaktat att mönstringsverksamheten bedrivs som och att den personal som används för både mönstring och externurvalsverksamhet bara används inom mönst- ringsverksamheten. De förslag till förändringar i mönstringsverksamheten jag redovisar i kapitel 4 syftar bl.a. till att minska antalet mönstrande vid regionkontoren vilket leder till att denna konflikt kan minska i betydelse. Om konflikten skulle kvarstå måste dock fokus vara att på ett tillfredsställande sätt genomföra sin kärn- verksamhet, dvs. mönstra, skriva in och redovisa personal i totalförsvaret. Det externa urvalet är i detta avseende sekundärt. Eftersom det externa urvalet bygger på avtal, vilket kan innebära skadeståndsskyldighet om inte fullföljer sitt ansvar, är det viktigt att genom noggrann planering och väl skrivna avtal kan undvika en sådan konfliktsituation. 10.4Organisation av det externa urvalet Jag föreslår att organiserar det externa urvalet som en separat enhet med en funktionsansvarig som via ett avrops- förfarande från övriga organisation genomför det externa urvalet. Skälen för mitt förslag En möjlighet för att tydliggöra skillnaden mellan det externa urvalet och den övriga verksamheten är att organisera en separat enhet direkt under den centrala ledningen för det externa urvalet. får sedan avropa de tjänster, personal och lokaler som behövs för att genomföra det externa urvalet. Fördelen med ett sådant förfarande är att kostnaderna och resursåtgången tydliggörs inom organisationen. Det bör påverka möjligheten att på ett bättre sätt prissätta de tjänster som Plikt- verket erbjuder. En ytterligare fördel är att konkurrenssituationen mellan den ordinarie verksamheten, som leds och planeras vid regionkontoret, och det externa urvalet, som i detta förslag orga- niseras och planeras centralt, tydliggörs. Det kommer själklart leda till vissa konfliktsituationer, men jag tror inte att det är en nackdel för verksamheten i stort. Tvärtom kan konflikten innebära att får en tydlig avgränsning mellan det externa urvalet och den övriga verk- samheten samt att utnyttjandet av resurserna i effek- tiviseras. 11Konsekvenser av redovisat resonemang 11.1Organisatoriska och styrningsmässiga konsekvenser organisation är väldigt regionaliserad. All mönstring och stora delar av personärendehanteringen sker vid de olika regionkontoren. Den militära delen av personalredovisningen sker samlat vid en gemensam funktion men de övriga delarna av arbetet med personalredovisningen sker vid regionalkontoren. Strukturen är till stora delar ett arv från tiden före tillkomst och har fungerat väl. har emellertid stora förändringar inom totalförsvaret ägt rum. Behovet av totalförsvarspliktiga har minskat vilket inneburit att flera av de tjänster som producerar efterfrågas i mindre utsträckning. Det är dock viktigt att påpeka att även om utbildningsvolymerna av totalförsvarspliktiga minskar styrs efter- frågan på mönstring inte av utbildningsvolymerna i dagens plikt- system utan av åldersklassernas storlek. Det innebär att efterfrågan på mönstring inte minskar utan istället ökar med anledning av de ökande åldersklasserna. Däremot innebär de minskade utbildningsvolymerna minskad efterfrågan vad avser personärenden, personalredovisning och andra tjänster som hänger ihop med utbildning och redovisning av totalförsvarspliktiga. En konsekvens av mina förslag är att regionaliserade verksamhet till stora delar kommer att förändras. Mönstringen bör dock även fortsättningsvis bedrivas regionalt vilket jag ser som en styrka. Gentemot den enskilda medborgaren är det positivt att i största möjliga mån minska besväret av långa resor vid mönst- ringen. I övrigt kommer förslagen innebära att vissa riksgemen- samma funktioner skapas för att ge bättre förutsättningar för en effektiv och kompetensbevarande drift. Konsekvenser av redovisat resonemang En annan konsekvens av den regionaliserade verksamheten är den relativt stora centrala ledningen i form av framför allt pla- neringsstaben. De förslag jag redovisar i betänkandet kommer att innebära vissa förändringar för . De för myndigheten gemensamma funktioner jag föreslår, en central funktion för personalredovisning och gemensamt inskrivningsförfarande, innebär att uppgifter som tidigare utförts vid regionkontoren flyttas. Var funktionerna skall lokaliseras bör vara en fråga för ledning. Regionkontorens huvudsakliga verksamhet bör vara mönstring. De förändringar i mönstringsprocessen jag föreslår kommer att innebära att bemanning vid mönstringen kan rationa- liseras. Förslagen syftar till att en mindre del av de mönstrande behöver infinna sig vid mönstringskontoren. före- slår jag att en större del av den mönstrande kontingenten genomgår en enklare mönstring medan övriga genomgår en mönstring som är lika fördjupad som . Sammantaget kommer denna förändring innebära möjligheter för att se över sin bemanning vid kontoren. Förändringen har sitt ursprung i den perspektivföränd- ring som jag föreslår som innebär en förskjutning från klassi- ficering av de mönstrade till ett mer renodlat urval. De förslag som jag har presenterat i betänkandet vad avser mönstringsprocessen bygger på att framför allt Försvarsmakten slutför sitt arbete med att se över befattningskraven. Om denna process resulterar i en förändring till att ha färre befattnings- beskrivningar med färre krav kommer det att möjliggöra för Plikt- verket att utveckla mönstringsprocessen i enlighet med mina förslag. Det ger också utbildningsanordnarna möjligheten att efter en viss tids utbildning utvärdera en kontingent under utbildning och efter det besluta om detaljerna för de totalförsvarspliktigas placering. Det innebär inte att Försvarsmakten skall kunna förlänga utbildningstid eller ändra utbildningsort om inte den totalförsvars- pliktiga själv uttryckligen önskar det. Däremot kan utbildnings- anordnarna i dialog med de utbildade fatta beslut om befäls- lämplighet, expertbefattningar m.m. Det skulle än mer öka det pedagogiska ansvaret hos utbildningsanordnarna. Jag anser att mina förslag till en förändrad mönstringsprocess ger möjlighet till en effektivare genomströmning av totalförsvars- pliktiga vid mönstringskontoren. Överhuvudtaget ger förslaget om en differentierad mönstringsprocess möjlighet att utöka ansvaret för sjuksköterskorna och därmed förmodligen minska Konsekvenser av redovisat resonemang antalet läkartjänster vid myndigheten. Även antalet psykologsamtal bör kunna minskas varför antalet psykologtjänster påverkas. Den minskade personaltätheten, framför allt vad avser läkare och psyko- loger, innebär i förlängningen också ekonomiska rationaliseringar. Förslaget att sammanföra vissa funktioner ger anledning att se över de centrala stabernas verksamhet och organisa- tion. De redovisade förslagen får vissa ekonomiska konsekvenser för . Förändringarna av mönstringsprocessen kommer att innebära att vissa rationaliseringar kan genomföras. Det bör ställas mot det faktum att åldersklasserna ökar . Sammantaget bedömer jag att ökningen av åldersklasserna och de rationaliseringar som kan bli ett resultat av de förslag jag har pre- senterat tar ut varandra, dvs. att dagens beräknade anslagsförbruk- ning kommer vara i balans även . Under en kortare övergångsperiod kan emellertid mönstringsverksam- heten behöva resursförstärkning innan rationaliseringarna i mönstringsprocessen realiseras. Konsekvenserna av sammanslagningarna till verksgemensamma funktioner för personärenden och personalredovisning innebär att vissa uppgifter flyttas från regionkontoren till de gemensamma funktionerna. Avseende funktionen personalredovisning är den militära delen redan sammanslagen. Ungefär 1,5 2 personår per regionkontor arbetar med den civila delen av personal- redovisningen. Vid regionkontoret i är motsvarande personalinsats , med anledning av det nationella ansvaret för hälso- och sjukvårdspersonalen. Jag bedömer att en gemensam funktion för personalredovisningen kräver en personalinsats om ca . Det är en minskning med ca , vilket framför allt bör resultera i mindre avgifter för beställarna. Mitt förslag till förändring av personalredovisningen innebär att delar av verksamheten även fortsättningsvis skall anslagsfinansieras, vilket medför att anslagsmedel bör föras från beställarna till . Jag redovisar effekterna av detta i tabellen nedan. Effekterna av förslaget att skapa en verksgemensam funktion för personärenden är att per regionkontor kan rationa- liseras bort och att en ny funktion bestående av ca Konsekvenser av redovisat resonemang Jag bedömer att förslaget innebär att sparar ca vilket bör förstärka mönstrings- processen. Förslaget om ett inskrivningstillfälle innebär att Plikt- verket kommer spara ca bland annat till följd av minskade portokostnader. Däremot ökar portokostnaderna för i och med den ökade intygshanteringen och insändan- det av hälsodeklaration med motsvarande summa. Avskaffandet av inskrivningsnämnderna innebär en besparing på ca . Förslaget att anslagsfinansiera verksamheten Stöd under grund- utbildningen innebär att bör föras från Försvars- makten till . Sammantaget innebär mina förslag att vissa besparingar kommer att göras i den anslagsfinansierade verksamheten och att dessa besparingar bör användas för att säkerställa mönstringsverksam- heten, med anledning av de växande åldersklasserna. Effekterna av de förändringar jag föreslår i den avgiftsfinan- sierade verksamheten sammanfattas i nedanstående tabell. Ekonomiska konsekvenser av förslagen Försvarsmakten (), SRV (1,), KBM (), SoS (1,) Sammantaget innebär det att anslag kommer att vara prisläge. Däremot kommer ytter- ligare resurser inom myndigheten kunna frigöras vilket behövs för att hantera de ökade åldersklasserna. De förslag till förändringar i mönstringsprocessen jag redovisar i betänkandet är framtagna med dagens totalförsvarsplikt som grund. Det innebär att kvinnor frivilligt kan ansöka om att antagningspröva för att fullgöra grundutbildning. Jag har som jag Konsekvenser av redovisat resonemang redovisar i kapitel 4 inte särskilt utrett vad en plikt för kvinnor motsvarande den som gäller män skulle innebära för mönstrings- processen. Däremot har jag under arbetet diskuterat frågan främst med utredningens experter. Min bedömning är att om den för- ändring av mönstringsprocessen jag föreslår genomförs, tillsam- mans med förändrade befattningsbeskrivningar och tillhörande krav, kommer förutsättningarna för att fler kvinnor kan antas till grundutbildning inom totalförsvaret att förbättras. Däremot vill jag i detta sammanhang påpeka det orimliga med att införa en mönstringsplikt för kvinnor utan plikt att fullgöra grundutbildning. blir män som inte inställer sig för mönstring, efter upprepade kallelser, till slut hämtade av polis. Skälet till det är att de enligt lag har en plikt att fullgöra grundutbildning om mönstringen visar att de har kapacitet till det och det finns ett behov inom totalförsvaret. En konsekvens av en kvinnlig mönst- ringsplikt utan en plikt att fullgöra grundutbildning skulle på motsvarande sätt kunna innebära att kvinnor som inte inställer sig till mönstring hämtas varvid den hämtade ger besked om att hon inte ämnar tjänstgöra oavsett om hon befinns lämplig eller inte för grundutbildning. Ett samhälle måste vara försiktigt hur det använ- der ett pliktsystem eftersom det är en stor inskränkning av den personliga integriteten. Ett system med endast mönstringsplikt men utan tjänstgöringsplikt framstår för mig som ett missbruk av pliktsystemet. 12.1Förslaget till lag om ändring av lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt Genom 2 kap. 2 § är en totalförsvarspliktig man endast skyldig att fullgöra mönstringen efter beslut av . Bestämmelsen möjliggör för att förändra urvalspro- cessen och öka intygshanteringen. Enligt 3 kap. 1 § skall endast de som har förutsättningar och som de bemanningsansvariga myndigheterna har behov av att skrivas in för värnplikt eller civilplikt och placeras i befattningsgrupp. Enligt 3 § kan besluta att den som inte skrivs in för tjänst- är ej ianspråktagen. Eftersom jag föreslår att inskrivningen till utbildningsreserven skall avslutas bör 3 kap. 10 11 §§ tas bort. Enligt 11 kap. 1 § får beslut om inskrivning enligt 3 kap. 1 § och 3 § överklagas till . Skälet är att inskrivningsnämnderna tas bort. Av samma anledning tas 2 § bort. Ändringen av 3 § innebär att alla överklaganden av beslut av skall hanteras likartat. Ändringen av 4 § och borttagan- det av 5 § är en följd av inskrivningsnämndernas avskaffande. 13 Fria tankar om pliktsystemet Under arbetet med utredningens uppgifter har frågan om plikt- systemets utveckling i stort varit föremål för flera diskussioner. Jag är medveten om att frågan i sig inte ingår i de uppgifter som jag enligt direktiven skall studera. Men med tanke på den utveckling som skett inom totalförsvaret i stort och med pliktsystemet i synnerhet har det inte varit möjligt att diskutera direktivens fråge- ställningar utan att beröra framtidsfrågor i stort. Det har väckt några tankar som jag vill få möjligheten att framföra i detta sam- manhang. Under har antalet unga män som genom- för plikttjänstgöring i antingen det civila eller militära försvaret minskat stadigt. Försvaret i sig har också för- ändrats. Utvecklingen har gått från ett försvar vars huvudsakliga uppgift var att försvara vårt land från en stor militär invasion till ett insatsförsvar som genom ett flexibelt uppträdande skall kunna möta en mer komplex hotbild. Det har medfört att behovet av grundutbildad pliktpersonal har minskat stadigt . är det ca en tredjedel av en årskull svenska 18-åriga män som fullgör plikttjänstgöring och att döma av de diskussioner som förs verkar den framtida utvecklingen innebära att ytterligare minskningar är att vänta. Förmodligen kommer enbart en fjärdedel av en årskull eller mindre genomföra plikttjänstgöring . Pliktsystemet har varit en av hörnstenarna i försvarets personalförsörjning. Det har varit ett väl fungerande instrument i arbetet att skapa ett kvalificerat och omfattande invasionsförsvar. Därutöver har det även medfört positiva sido- effekter för samhället i stort. Det har gett många medborgare en unik inblick i det svenska försvaret vilket har medfört en bred folklig förankring av försvaret. Plikttjänstgöringen har även till viss Fria tankar om pliktsystemet del fungerat som ett socialt kitt för den manliga delen av befolk- ningen. För många män har värnpliktstjänstgöringen varit första gången de lämnar hemmet och den sociala struktur som de har vuxit upp i. Under tjänstgöringen har människor från olika delar av och från olika delar av samhället förts ihop och plikttjänstgöringen kan beskrivas som en social skola för den manliga delen av samhället. Värnplikten har vidare för många inneburit övning i ledarskap i en riktig situation och ökad kunskap om samhälle och omvärld. Det har bidragit till en ökad krismedvetenhet, utbildning i första hjälpen och övning i situationer som kännetecknas av höga stress- nivåer. I och med att utbildningsvolymerna minskar kommer även dessa positiva sidoeffekter påverkas. Huruvida den folkliga förankringen minskar låter jag vara osagt. Däremot påverkas oundvikligen ovan nämnda positiva sidoeffekter av den kraftigt minskande andelen som inkallas för värnpliktstjänstgöring. Frågan är då om det spelar någon roll? Om svaret är nej på frågan är ingen skada skedd utan utvecklingen kan fortsätta utan att några åtgärder behöver vidtas. Om svaret är ja måste man ställa sig några följdfrågor. Är problemet av sådan art att åtgärder bör vidtas? Vilka sektorer av samhällsapparaten bör i så fall vara ansvariga för kompenserande insatser? Det är frågor som behöver analyseras mer ingående än vad som varit möjligt ramen för denna utredning. Jag vill emellertid påpeka att det inom totalförsvarssektorn i allmänhet och i i synnerhet finns kunskap och stödverktyg i form av register och IT- system som behövs om statsmakterna skulle finna behov av någon slags plikttjänstgöring och utbildning i samhällsnyttig verksamhet . Sådan utbildning kunde t.ex. handla om att ge kunskap om hot mot den demokratiska samhällsordningen, omvärldsorien- tering, insatser i samband med svåra olyckor och första hjälpen m.m. En sådan utbildning skulle antingen kunna bygga på den pliktlag som redan existerar eller vara en frivillig utbildning. Inom total- försvarssektorn och finns som redan framhållits ännu kunnande och möjligheter att organisera en sådan utbildning. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall genomföra en översyn av i syfte att utvärdera myndighetens verksamhet och resursutnyttjande och lämna förslag till eventuella förändringar avseende organisation och resursutnyttjande. Utredaren skall undersöka verkets samverkan med myndigheter, kommuner och landsting som har bemanningsansvar inom totalförsvaret. Utredaren skall beskriva konsekvenserna för av de ändringar i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt som beslutades av , bl.a. i relation tillökningen av mönstringsskyldiga svenska män och ökningen av kvinnor som ansöker om att få genomföra antag- ningsprövning. Utredaren skall bedöma hur Totalförsvarets plikt- verk kan dra nytta av den forskning som bedrivs inom områdena psykologiska och medicinska tester bl.a. mot bakgrund av att antalet mönstringsskyldiga svenska män ökar från ca 49 2002 till ca 62 2009. Utredaren skall också beskriva konsekvenserna av Total- försvarets pliktverks åtaganden att utföra uppdrag åt myndigheter, kommuner och landsting eller enskilda inom sakområdet samt vid behov föreslå ändringar i verkets instruktion.