sou · GSB339 · 2005-01-01 00:00:00 — Nytt regelverk för marksänd digital-TV Delbetänkande av Radio- och SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Genom regeringsbeslut bemyndigades chefen för att tillkalla en särskild utredare med upp- drag att analysera och överväga behovet av ändringar i framför allt radio- och TV-lagen (1996:844) och lagen (1989:41) om TV- avgift samt föreslå de lagändringar som föranleds av övervägan- dena (Dir. 2000:43). Utredningen, som antog namnet Radio- och TV-lagsutred- ningen, överlämnade delbetänkandet Skydd av barn mot olämpligt programinnehåll i TV, SOU 2001:84. Därefter ent- ledigades på egen begäran den särskilde utredaren liksom experter och sekreterare. förordnades hovrättsrådet, vice ordförande, att vara särskild utredare. I arbetet med detta delbetänkande har som experter deltagit departementssekreteraren , kanslirådet , kanslirådet , ämnesrådet , direktören , chefsjuristen , rätts- sakkunnige , kanslirådet och bolagsjuristen , som dock på egen begäran entledigades . Utredningens sekreterare är hovrätts- assessorn och hov- rättsfiskalen . Enligt tilläggsdirektiv (Dir. 2001:11) skulle utredningen redo- visat sitt arbete . Regeringen beslutade om ytterligare tilläggsdirektiv (Dir. 2003:30) varigenom utredningens uppdrag utökades till att omfatta fler frågor. Tiden för redovisning av utredningens överväganden för- längdes till utgången av . Frågan om tillåten annonstid skulle dock redovisas före utgången av och frågan om vidaresändningsplikten efter det att de analoga marksändningarna har upphört redovisas före utgången av . Genom ett nytt tilläggsdirektiv (Dir. 2003:100) fick utredningen vidare i uppdrag att behandla de frågor som rör förslag i vissa avseenden i ett delbetän- kande före utgången av . Genom tilläggsdirektiv (Dir. 2003:121) avfördes frågan om vilka TV-mottagare som skall grunda avgiftsskyldighet från utred- ningens uppdrag. Utredningen överlämnade delbetänkandet Reklamtid i TV, SOU 2003:62, och del- betänkandet Must carry, SOU 2003:109. Utredningen får härmed överlämna delbetänkandet Nytt regel- verk för marksänd digital-TV, SOU 2004:39. Experterna har ställt sig bakom de redovisade förslagen och övervägandena. Detta har markerats genom att betänkandet har avfattats med användning av vi-form. Återstående frågor som omfattas av uppdraget kommer att behandlas i utredningens slutbetänkande senast vid utgången av . Förslag till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) ................................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och Förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om Förslag till förordning om ändring i förordningen (1994:728) med instruktion för för radio och TV....................................................................... Förslag till förordning om ändring i förordningen (1994:729) med instruktion för Radio- och ......... Förslag till förordning om upphävande av förordningen (1997:894) om marksänd digital TV....................................... Uppdraget och dess genomförande .............................. 1.2.3 Åtgärder vid underlåtelse att lämna vissa Det digitala marknätet – regelverk och Radio- och TV-lagen..................................................... 2.3.3 Förordningen om marksänd digital TV....................... 2.5Propositionen Digitala TV-sändningar och behandling av denna ................................................................. Aktörerna i det digitala marknätet och deras villkor ........ 3.1.1 Programföretag med tillstånd att sända marksänd Särskilt om jurisdiktionsfrågan ................................... Kort om några grundläggande EG-rättsliga principer ......... 4.3.3 Principerna om etableringsfrihet och om fri rörlighet för tjänster ................................................... Radio- och TV-lagens tillämpningsområde.......................... Digitaliseringen av marknätet .................................... Digitaliseringen av marknätet .................................... Särskilt om tillståndsfrågor ........................................ Digitaliseringen av marknätet .................................... Överväganden och förslag.......................................... Ett fristående operatörsföretag ............................................. 6.2.2 Tre typer av operatörsföretag .................................... 6.2.3 Utredningens ställningstaganden och förslag........... Tillstånd till programföretag ...................................... Skälen för en tillståndsplikt........................... Urvalskriterier vid tillståndsgivningen ......... Tillståndens giltighetstid och närmare Särskilt om programtjänster som omfattas av vidaresändningsplikt enligt 8 kap. 1 § RTVL............................................. Tillståndsgivning genom myndighet.......................... Sammanfattning av förslag till ny reglering .......................... Tillsyn m.m. inom området för radio och TV ...................... 6.5.1 Bakgrund och allmänna utgångspunkter ................... 6.5.3 Tillsyn över TV-verksamhet inom det sändningsutrymme som reserveras åt Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................. Konsekvenser för staten ........................................................ Konsekvenser för företag....................................................... 9.1Förslaget till lag om ändring i Radio- och TV-lagen (1996:844)............................................................................... 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:389) om 9.4Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1994:728) med instruktion för för radio och TV..................................................................... 9.5Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1994:729) med instruktion för Radio- och ....... Inbjudan till hearing.................................................................... Application Program Interface, tillämpningsprogram, den del av mjukvaran i en digital-TV-box som hanterar bl.a. interaktiva tilläggstjänster Conditional Access, villkorad tillgång, dvs. ring av ett program eller en tjänst så att leverantören kan kontrollera tillgången till programmet eller , system för villkorad tillgång, dvs. att sändningar av t.ex. betal-TV-program kodas och öppnas endast för viss grupp av tittare (abonnen- Digital Video , multinationellt utveck- lings- och standardiseringsprojekt för digital-TV. Även beteckning på TV-system för digitala TV- sändningar som i stort är gemensamt för alla distributionsplattformarna med undantag för vissa skillnader som är nödvändiga med hänsyn till de fysikaliska skillnaderna mellan dem. tecknar standarden för digitala sändningar i kabel- nät, DVB-S standarden för digitala sändningar via satellit och DVB-T standarden för det digitala Förkortningar SOU 2004: Multimedia Home Platform, ett API baserat på känd europeisk standard (ETSI TS 101 812) vilket är ett europeiskt standardiseringsorgan Europeiska konventionen d. för de mänskliga rättigheterna och grundläggande Internet Protocol, kommunikationsprotokoll som handhar adressering och vägval för datapaket i Internet och andra IP-baserade nät TV-sändningar via Internet Protocol TV-sändning med bättre bildkvalitet lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation samarbetsorgan för nordiska programbolag och nätoperatörer som bl.a. fastställer tekniska krav på personuppgiftslagen (1998:204) regeringsformen (1974:152) radio- och TV-lagen (1996:844) SOU 2004: Förkortningar , system för hante- ring av auktorisationen av kunder och av all annan signalering förknippad med systemet för villkorad SAS kontrollerar betal-TV-kundernas till- gång till olika kanaler genom signaler skickade tillsammans med övriga programsignaler till pro- gramkorten i kundens digital-TV-mottagare , system för hante- ring av betal-TV-abonnemang. en databas med kund- och abonnemangsinforma- tion och kommunicerar med SAS för att kunden skall få tillgång till det TV-utbud som denne tryckfrihetsförordningen (1949:105) lagen (1998:31) om standarder för sändning av lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och yttrandefrihetsgrundlagen (1991:1469) Radio- och har fått i uppdrag att på en rad punkter analysera och överväga behovet av ändringar i framför allt radio- och TV-lagen (1996:844) och lagen (1989:41) om TV-avgift samt föreslå de lagändringar som föranleds av övervägandena. I detta delbetänkande redovisar utredningen sina överväganden i dels de frågor som rör förslag om ett fri- stående operatörsföretag, tillståndsgivning genom myndighet och tillståndstidens längd, dels de delar av uppdraget som rör juris- diktion över TV-sändningar i marknätet och åtgärder vid program- företags underlåtelse att lämna vissa uppgifter till för radio och TV. Under föregående år beslutade att de analoga marksänd- ningarna efter en etappvis nedläggning skall vara helt avvecklade . bedrivs sändningar med digital sändningsteknik i marknätet. Den nya tekniken förändrar emellertid förutsättningarna för sändningsverksamheten. Det be- hövs därför en reglering av frågor om exempelvis hur det tillgäng- liga sändningsutrymmet skall utnyttjas, efter vilka principer till- ståndsgivningen skall ske, tillståndspliktens omfattning och vem som skall meddela tillstånd. föreslog i sitt slut- betänkande Digital TV – modernisering av marknätet (SOU 2001:90) bl.a. att en extern aktör, ett operatörsföretag, skulle få tillstånd att förfoga över en del av den totala överföringskapaciteten i det digi- tala marknätet, att de programföretag som skulle ingå i operatörens utbud borde godkännas och få sändningstillstånd av en myndighet och att tillståndsgivningen borde delegeras till en myndighet. uppdrag har varit att överväga förslag i bl.a. dessa delar och vilka författningsändringar som behövs för att genomföra dem. Utredningen har även haft i uppdrag att överväga behovet av lag- stiftning som gör att TV-sändningar i det svenska marknätet med säkerhet kommer under svensk jurisdiktion. I sammanhanget skall analyseras vilket utrymme för nationell lagstiftning som finns inom ramen för EG-rätten. Utredningen har haft att lägga fram de för- slag som föranleds av övervägandena. Därutöver har utredningen haft i uppdrag att lägga fram förslag som ger och TV en möjlighet att på ett effektivt sätt få fram uppgifter som är nödvändiga för att utöva den tillsyn som åligger nämnden, t.ex. genom att använda föreläggande som kan förenas med vite. Utgångspunkten för utredningens val av operatörsmodell har varit att den modell skall väljas som bäst värnar om största möjliga yttrandefrihet, informationsfrihet och mångfald, som innebär ett effektivt utnyttjande av det begränsade sändningsutrymmet och som bäst kan bidra till att det digitala marknätet blir ett konsu- mentvänligt, konkurrenskraftigt och kostnadseffektivt alternativ på TV-marknaden. Vid en sammanvägning av de olika hänsyn och intressen som gör sig gällande vid valet av operatörskap finner utredningen att den modell bör väljas där operatörsföretaget ges rätt att förfoga över den del av sändningsutrymmet i det digitala marknätet som inte tilldelas public service-programtjänster och andra programtjänster som det allmänna vill garantera sändnings- utrymme. Operatörsföretaget tilldelas sålunda ett eget sändnings- utrymme i marknätet och får upplåta detta till programföretag samt tillhandahålla TV-program och andra tjänster till allmänheten mot betalning. Under nuvarande förhållanden bedöms det finnas kom- mersiell bärkraft endast för ett operatörsföretag i marknätet. I fram- tiden kan det dock finnas utrymme för flera. Då sändningsutrymmet i det digitala marknätet är en begränsad resurs och frågan om vilka områden och vilket sändningsutrymme som bör upplåtas för digitala TV-sändningar innebär övergripande massmediepolitiska bedömningar föreslår vi att regeringen skall besluta om vilka områden och vilket sändningsutrymme som skall upplåtas för digitala TV-sändningar. Regeringen skall även besluta om hur detta utrymme skall fördelas mellan sändningar som skall kunna tas emot utan krav på särskild betalning utöver allmän TV- avgift (fri-TV) och sändningar för vilka sådan särskild betalning får tas ut (betal-TV). I princip skall samtliga betal-TV-tjänster vara hän- visade till det sändningsutrymme som upplåtits åt ett operatörs- företag. Vi föreslår att det skall krävas tillstånd enligt radio- och TV- lagen att bedriva verksamhet som operatörsföretag. Den som kan antas sakna finansiella och tekniska förutsättningar att bedriva verksamhet som operatörsföretag varaktigt och med god kapacitet och kvalitet kan inte komma i fråga för ett tillstånd. Tillstånd får inte heller meddelas den som genom ägande eller på annat sätt ensam eller tillsammans med annan som bedriver verksamhet rörande produktion eller distribution av TV-program kan utöva ett bestämmande inflytande över annan som bedriver sådan verksam- het, eller som på motsvarande sätt står under inflytande av annan som bedriver sådan verksamhet. Bedömningsgrunderna för hur ett operatörsföretag utses skall anges i radio- och TV-lagen. Störst betydelse skall fästas vid sakliga grunder såsom vilka programtjänster sökanden har för avsikt att distribuera till TV-konsumenterna, vilken täckningsgraden skall vara, den tekniska kapacitet och kvalitet som sökanden har för avsikt att bedriva verksamheten med samt sökandens oberoende i förhållande till andra aktörer på medieområdet. Ett anbudsförfarande föreslås ingå som ett led i tillståndspröv- ningen. Det pris en sökande är villig att betala för tillståndet skall ges utslagsgivande betydelse vid valet mellan sökande som är lik- värdiga utifrån sakliga grunder. Den som erhåller tillståndet skall erlägga betalning för tillståndet i enlighet med det bud som denne lämnat. Detta gäller oavsett om anbudet fått betydelse för tillstånds- prövningen eller inte. Operatörsföretaget skall ha rätt att självständigt sätta samman utbudet av TV-program och andra tjänster samt rätt att inom ett an- givet sändningsutrymme sända så många samtidiga programtjänster som överföringskapaciteten medger. Operatörsföretaget får dock endast upplåta sändningsutrymme till TV-program som omfattas av tillstånd att sända betal-TV. Radio- och skall fastställa det högsta antal tillstånd att sända betal-TV som kan meddelas. bör beviljas tillstånd till något fler programtjänster än som ryms inom det tillgängliga utrymmet för betal-TV. Ett operatörsföretags tillstånd skall kunna förenas med särskilda villkor. Operatörsföretaget skall vara skyldigt att tillämpa icke diskri- minerande villkor i sin verksamhet. Tillståndstidens längd för operatörsföretaget skall vara . Giltighetstiden för tillståndsvillkor får vara kortare än tillståndstiden. Ett byte av operatörsföretag kan komma att aktualiseras vid tillståndsperiodens slut. Detsamma kan bli fallet om tillståndet åter- kallas eller operatören av någon annan anledning upphör med verk- samheten. För att ett byte skall kunna genomföras på ett, inte minst för konsumenterna, så friktionsfritt sätt som möjligt skall det operatörsföretag vars verksamhet upphör utan dröjsmål föra över registerdata om abonnenter och programkort till den nye tillståndshavaren. Äger den tidigare tillståndshavaren de program- kort som abonnenterna innehar skall även på begäran äganderätten till korten föras över. Den vars registerdata och rättigheter förs över har rätt till skälig ersättning från den nye operatören. Utredningen föreslår att ett operatörsföretag skall tillhandahålla Radio- och en säkerhetskopia av registerdata om abon- nenter och programkort. För att säkerställa tillgängligheten, kvaliteten, konkurrenskraften och kostnadseffektiviteten i marknätet finns behov av en samord- ning av vissa för fri-TV och betal-TV gemensamma funktioner och tjänster. Utredningen anser att denna samordning bör lösas genom överenskommelser mellan parterna i marknätet samt genom till- ståndsvillkor. Vi anser att alla programföretag, oavsett om de erbjuder fri-TV- eller betal-TV-tjänster, skall ha tillstånd för att kunna komma i fråga för att sända. Tillstånd för public service-sändningar skall meddelas av regeringen. I övrigt skall tillstånd meddelas av Radio- och . Vid tillståndsgivningen skall särskilt beaktas att sändningsutrymme kan tas i anspråk för olika programtjänster som kompletterar varandra så att sändningarna som helhet kommer att tilltala olika intressen och smakriktningar, för lokala och regionala program och av så många oberoende programföretag som möjligt. De kriterier som skall styra urvalet av programföretag skall anges i radio- och TV-lagen. Ett tillstånd att sända TV-program skall avse fri-TV eller betal- TV. Tillstånd att sända fri-TV innebär rätt att sända det antal program i varje område under den del av dygnet som anges i tillståndet. Ett tillstånd att sända betal-TV innebär rätt att sända de program som anges i tillståndet. Om inte annat anges i tillståndet får sändningsrätten dock utövas endast om avtal träffas med ett operatörsföretag om att ingå i företagets utbud. Till skillnad från vad som gäller föreslår vi att tillstånds- tidens längd skall anges i lagen. Tillstånd som beviljas av regeringen skall gälla . Övriga tillstånd till programföretag skall gälla med rätt till förlängning med i två omgångar om inte särskilda skäl talar emot det. Särskilt om programtjänster som omfattas av vidaresändningsplikt enligt 8 kap. 1 § RTVL En programtjänst skall omfattas av vidaresändningsplikt enligt 8 kap. 1 § RTVL bara om det i tillståndet intagits en förklaring här- om. En sådan förklaring får införas endast om sändningsrätten utövas opartiskt och sakligt samt sändningarna innehåller ett mång- sidigt utbud där det skall ingå nyheter. Förklaringen skall innehålla uppgifter om dessa krav. En s.k. must carry-förklaring får återtagas bl.a. om tillståndshavaren på ett väsentligt sätt underlåtit att iaktta de förutsättningar på vilka förklaringen grundats. Vi föreslår att det införs en leveransplikt för programföretag innebärande att tillståndshavare vars sändningar omfattas av vidare- sändningsplikt enligt 8 kap. 1 § RTVL, på begäran skall tillhanda- hålla den programbärande signalen för en programtjänst till den som enligt 8 kap. 1 § RTVL är skyldig att vidaresända denna eller som sannolikt inom rimlig tid skulle omfattas av en sådan skyldighet, om programtjänsten distribuerades i nätet utan kostnad för själva mottagningen. Utredningen föreslår att all tillståndsgivning beträffande digital marksänd TV, utom tillståndsgivningen för public service-före- tagens verksamhet, delegeras från regeringen till Radio- och TV- Verkets beslut i fråga om tillstånd att sända TV-program, förklaring om s.k. must carry-status, tillstånd att bedriva verksam- het som operatörsföretag samt ändring av tillstånd får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Enligt utredningens uppfattning talar såväl intresset av att upp- rätthålla i demokratisk ordning beslutade regler om bl.a. reklam på sändningar avsedda för en svensk TV-publik som intresset av en likartad konkurrenssituation för dem som sänder i marknätet för att sändningar riktade till skall följa radio- och TV-lagens bestämmelser. Utredningen anser emellertid att såväl EG-rättsliga aspekter som marknadsmässiga bedömningar talar mot att ställa upp som krav för programföretag att de måste vara etablerade här i landet för att kunna erhålla tillstånd att sända i marknätet. Inte heller anser vi att det finns några andra möjligheter att genom lagstiftning säkerställa att TV-sändningar i det svenska marknätet med säkerhet kommer under svensk jurisdiktion. I 1 kap. 2 § andra stycket RTVL föreslår vi dock en ändring som innebär att bestäm- melsens tillämpningsområde inte begränsas till situationer där det programföretag som etablerat sig i ett annat EES-land i syfte att kringgå svensk lagstiftning först måste ha varit etablerat här i landet. För att åstadkomma en ändring i övrigt när det gäller sändningar i marknätet från programföretag som är etablerade i en annan stat inom EES men som enbart eller huvudsakligen riktar sina sändningar till krävs enligt utredningens bedömning att TV-direktivet ändras. Tillsyn m.m. inom området för radio och TV I syfte att främja en effektiv och ändamålsenlig tillsynsverksamhet föreslår utredningen att bestämmelser i lagen om tillsynsmyndig- heternas rätt till information i vissa särskilda fall ersätts av en be- stämmelse av allmän utformning. Enligt den nya bestämmelsen ges och TV, Radio- och och rätt att förelägga den som bedriver verksamhet som omfattas av lagen att tillhandahålla myndigheterna upplysningar och handlingar som behövs för kontroll av att verk- samheten bedrivs i enlighet med lagen samt de villkor och före- skrifter som meddelats med stöd av lagen. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. Myndigheterna föreslås få en rätt till verkställighet hos krono- fogdemyndigheten av beslut som avser åtgärder enligt radio- och TV-lagen. skall även ha tillsyn över att operatörs- företags verksamhet överensstämmer med radio- och TV-lagen och de tillståndsvillkor som meddelats för verksamheten. ges en rätt att förelägga operatörsföretag, vid vite, att följa bestämmelser som åsidosatts. Ett tillstånd att sända TV-program, bedriva verksamhet som operatörsföretag eller ett tillstånd som meddelats av regeringen att sända ljudradioprogram skall, utöver de möjligheter som finns för återkallelse , även kunna återkallas om den som ansökt om tillståndet har lämnat oriktiga uppgifter eller inte lämnat uppgifter som är av betydelse för tillståndet. Dessutom föreslår vi att ett till- stånd att bedriva verksamhet som operatörsföretag skall kunna återkallas om tillståndshavaren väsentligt brutit mot bestämmelsen om skyldighet att tillämpa icke diskriminerande villkor eller inte erlagt betalning för tillståndet. Vidare föreslår utredningen att det beträffande nämnda tillståndstyper skall vara möjligt att under löpande tillståndstid ändra tillståndet. Utredningen bedömer att de nya reglerna bör träda i kraft . Äldre föreskrifter i radio- och TV-lagen skall fort- farande gälla i fråga om dels sändningar av TV-program som sker med analog utsändningsteknik, dels övriga sändningar som har skett före ikraftträdandet. De föreslagna ändringarna i radio- och TV-lagen innebär både nya arbetsuppgifter och utökning av befintliga arbetsuppgifter för Radio- och samt och TV. Uppskattningsvis leder detta till ett ökat resursbehov för verket motsvarande två årsarbetskrafter och för nämnden motsvarande tre Radio- och kostnader för handlägg- ning av tillståndsansökningar avgiftsfinansieras. Staten kommer att ges intäkter genom att den som erhåller till- stånd att bedriva verksamhet som operatörsföretag skall erlägga be- talning för tillståndet. Då intäkterna är avhängiga det anbud sökan- den lämnar går de inte att uppskatta på förhand. Kostnaden för ett operatörsföretag för tillståndet är inte sådan att den bedöms ha någon negativ effekt på möjligheterna att bedriva verksamhet som operatörsföretag. Programföretag som vill sända betal-TV kommer enligt utred- ningens förslag att vara hänvisade till att träffa avtal med ett opera- törsföretag för att få sända. Vilka kostnadskonsekvenserna blir är förbundet med kommersiella överväganden hos operatörsföretag och programföretag.