sou · GSB382 · 2005-01-01 00:00:00 — En annan komplikation uppstår när verksamheten i alltför hög grad vilar på extern personal, till exempel konsulter, vilket kan medföra att ruti- ner, dokumentation samt långsiktig planering eftersätts. Med begränsade resurser är det vidare inte lika lätt att göra större, till- fälliga satsningar för att ändra i organisationen.12 Kommittén ser ett behov av stor flexibilitet för den föreslagna permanenta verksamheten. Till skillnad från en fristående liten myndighet skulle placeringen vid en värdmyndighet kunna avlasta och fördela den administrativa bördan så att kärnverksamheten kan beredas större utrymme. Det finns andra synergieffekter som en nämndmyndighet skulle kunna finna hos en värdmyndighet, till exempel EU-kompetens, erfarenhet av bidragshantering, relevanta kontaktnät och sam- 9Muto, (2004). Myndigheternas ledning och organisation. Kartläggning och analys av Myndighetssverige. Statskontoret 2004:9, s. 71. 10Omfattningen av den verksamhet som kommittén föreslår, befinner sig inom ramen för vad ESV klassificerar som en liten myndighet. , och , (2004). Förenkling av ekonomiadministra- tionen för små myndigheter Regeringsuppdrag. , ESV 2004:1, s. 11. Den permanenta verksamhetens organisation och placering Som en fristående liten myndighet skulle nämnd- myndigheten gå miste om sådana fördelar. Med eget kansli och verksamhetschef skulle nämndmyndigheten vara ansvarig för bidragsgivningen och den utåtriktade verksam- heten, som därmed frikopplas från värdmyndighetens verksamhet och beslut. Detta är nödvändigt för dels för bidragsfördelningens trovärdighet, dels för att garantera att det utåtriktade arbetet uppfattas som opartiskt. 6.2.3Värdmyndighet – Sieps eller ? För alternativet att placera en nämndmyndighet vid en värdmyn- dighet har kommittén utrett de alternativ som ger mesta möjliga synergieffekter. Målet har varit att hitta en lösning där såväl den nya verksamheten som den befintliga förstärks. De två myndigheter som kan tänkas uppfylla dessa krav är dels Sieps, vars verksamhet är temainriktad, dels , som är en målgruppsinriktad myndighet. Utöver dessa myndigheter har kommittén tittat på och Internationella programkontoret. Slutsatsen är dock att ingen av de båda senare utgör ett fullgott alternativ för den tänkta verksamheten. Även har uteslutits som möjlig värd för nämndmyndigheten, eftersom den föreslagna verksamheten inte ligger inom ramen för uppgifter. för europapolitiska studier (Sieps) Med förebilden Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (), lades grunderna för Sieps under det svenska ordförande- skapet i EU, . Syftet med den tvärvetenskapliga verk- samheten är att ge regeringen tillgång till ett bredare underlag för sin EU-politik. Som oberoende myndighet tar Sieps dock inte emot några utrednings- eller forskningsbeställningar från regeringen eller dess myndigheter.13 Verksamheten bedrivs med utgångspunkt i tre olika teman – makt och demokrati, EU:s roll i världen samt effekter av EU:s politik. beviljades medel till fem olika forskningsprojekt 13 Förordning 2001:204, se bilaga 3. Informationen om Sieps har inhämtats bland annat i samtal med och vid Sieps. Den permanenta verksamhetens organisation och placering som kommer att pågå på temat EU: s roll i världen. Först när dessa projekt går mot sitt slut kommer nya medel att utlysas. Det finns emellertid inte något utrymme för utdelning . Sieps är en nämndmyndighet. Ordförande i styrelsen är lands- hövding (se bilaga 4). Kansliet är placerat vid och består av nio personer. Myndigheten har en årlig budget på cirka 10 miljoner. En utvärdering av Sieps verksamhet kommer att genomföras , och enligt planerna ska en ny styrelse utses . bildades och är en ideell förening med tre medlemsorganisationer: , Fbf (de tio studieförbunden), , Lf (44 folkhögskolor med landsting och regioner som huvudmän) och Rörelsefolkhög- skolornas intresseorganisation, (103 folkhögskolor som har folkrörelser och andra organisationer som huvudmän). Folk- bildningen, som består av studieförbund och folkhögskolor, har i uppgift att engagera medborgarna och öka kunskapen i olika samhällsfrågor samt att erbjuda forum för diskussion och deltagande.14 har två uppdragsgivare. För det första har det regeringens uppdrag att fördela statligt stöd till folkbildningen. För det andra har det medlemmarnas uppdrag att bland annat bevaka folkbildningspolitiken, sköta internationella kontakter, ansvara för Folkbildningsnätet samt informera allmänheten om folkhög- skolornas verksamhet genom FIN, folkhögskolornas informations- tjänst.15 Representantskapet, som är det högsta beslutande organet i , består av elva ledamöter från Folkbildnings- 14Folkbildningsrådet definierar sin roll i Årsredovisning med verksamhets- berättelse 2003 utifrån Folkbildningspropositionen /98:115. Informationen om har bland annat inhämtats i samtal med och vid . 15Folkbildningsnätet är folkbildningens arena för idé- och erfarenhetsutbyte. Nätet består av å ena sidan ett internt konferens- och e-postsystem, å andra sidan en öppen databas med pedagogiska resurser på Internet. Se vidare , et al (2003). en antologi om folkbildningen och det flexibla lärandet. & Nationellt centrum för flexibelt lärande. Den permanenta verksamhetens organisation och placering förbundet och fem från vardera och Rörelse- folkhögskolornas intresseorganisation. Bland Representantskapets uppgifter ingår att fastställa de ekonomiska ramarna för budget, att utse ordförande, styrelse och revisorer. I styrelsen sitter tolv ledamöter (inklusive tre adjungerade, se bilaga 4). Styrelsen fördelar bland annat statsbidraget och hanterar frågor om huvudmän och eventuella statsbidrag till nya folkhögskolor och studieförbund. Därtill finns det olika berednings-, styr- och arbetsgrupper där medlems- organisationerna är representerade. Arbetet med verksamhetsplan och budgetramar sker i samråd med medlemsorganisationerna. Vid kansliet arbetar 16 personer. Utöver fördelningen av statsbidrag har även anlitats för att medverka i eller ansvara för fördelningen av tillfälliga statliga bidrag, det vill säga projektbidrag, till folkbildningen. Som exempel kan nämnas Fälldindelegationen och EMU-delegationen (se kapitel 1). Fördelar och nackdelar med Sieps och Kommittén har funnit att såväl Sieps som som värdmyndighet till den föreslagna verksamheten, skulle medföra värdefulla synergieffekter. Det viktiga stödet i form av ekonomi- och personaladministration talar för båda värdmyndigheterna. Andra synergieffekter är beroende av det organisatoriska förhål- landet mellan nämnd- och värdmyndigheterna. För Sieps talar den EU-kompetens som finns i verksamheten. Genom en samlokalisering skulle den föreslagna verksamheten få nära till informationsmaterial, rapporter och föreläsare. Detta skulle bidra positivt till såväl projektorganisationerna som den utåtriktade verksamheten. Till detta kommer tillgången till Sieps nätverk och kontakter. Medan kvaliteten i den föreslagna verksam- heten således skulle gynnas, skulle Sieps i sin tur få tillgång till nätverk, samarbetspartner och informationskanaler till allmän- heten, som den föreslagna verksamheten kommer att ta med sig från EU 2004-kommitténs arbete. Utbytet mellan den föreslagna verksamheten och Sieps, samt den kompletterande roll verksam- heterna får, följer dessutom den ursprungliga intentionen att skulle söka samarbetsformer med Sieps. Med ett gemensamt tema – EU – skulle verksamheterna komplettera Den permanenta verksamhetens organisation och placering varandra och således förstärka spridningen och genomslaget för den EU-kompetens som finns tillgänglig . som värdmyndighet finns andra för- delar. Den föreslagna verksamheten skulle hos få tillgång till lång erfarenhet av att kanalisera finansiella medel, kunskap och information till organisationer, föreningar och folkhögskolor. Med god kännedom om bidragshantering och etablerade nätverk och ingångar till många olika grupper kan förstärka spridningen och möjligheten att nå mål- gruppen för den föreslagna verksamheten. Kända arenor och bekanta strukturer skulle bidra till att stärka ett underifrånpers- pektiv. För del skulle den föreslagna nämnd- myndigheten bidra med EU-kompetens. För att i så hög utsträckning som möjligt dra nytta av de syner- gieffekter som de båda värdmyndigheterna erbjuder skulle nämndmyndighetens organisation skilja sig åt beroende på vilken av värdmyndigheterna som väljs. Det som talar emot Sieps som värdmyndighet är dess starka akademiska prägel och koppling till forskarvärlden. Risken är att allmänheten inte känner igen sig utan uppfattar verksamheten som elitstyrd. Detta skulle dock kunna lösas genom att låta nämndmyn- digheten ha ett eget kansli och en chef som ansvarar för den utåtriktade verksamheten och beredningen av bidragsfördelningen. Därmed är nämndmyndigheten ansvarig för hela sin verksamhet inför regeringen. Detta ger legitimitet åt verksamheten, och garan- terar att varken målgrupp eller inriktning förväxlas med Sieps verk- samhet. Den kompetens som Sieps bidrar med kan nämndmyndig- heten fortfarande ta del av tack vare samlokalisering. Den organisatoriska lösningen med som värdmyndighet skulle se annorlunda ut. Synergieffekterna rör själva hanteringen av verksamheten och kanalerna till målgruppen. Med skilda kanslier skulle nämndmyndigheten gå miste om dessa synergieffekter. För att ta tillvara dessa skulle nämndmyndigheten i detta fall således dela kansli med värdmyndigheten. Därmed skulle nämndmyndighetens styrelse endast vara ansvarig för bidrags- fördelningen, medan kansliet (som värdmyndighetens styrelse ansvarar för) skulle sköta beredning av bidragsfördelning samt den utåtriktade verksamheten. Det som talar emot som värdmyndighet är dels att projektbidraget riskerar att bli en del av en verksamhet där bidragsgivning i sig utgör kärnverksamheten. Den permanenta verksamhetens organisation och placering folkbildningen via statliga anslag men är fri att själv avgöra hur medlen används. Därför kan det te sig problematiskt att införa vill- korsbundna bidrag till grupper som är vana att sätta agendan efter vad deltagarna efterfrågar. Slutligen är det tveksamt om bristen på EU-kompetens kan vägas upp av tillgången till erfarenheter, kontakter och god sprid- ning bland folkbildningens organisationer. Avsaknaden av korta vägar till material, uppdaterad information och föreläsare skulle framför allt vara till nackdel för kvaliteten i den utåtriktade verk- samheten samt det innehållsmässiga stödet till projektorganisatio- nerna. De delegationer och kommittéer som har funnits har tagit del av EU-kompetens i . Om den per- manenta verksamheten flyttar från finns sådan kompetens hos Sieps men inte hos . Vid en samlad bedömning konstaterar kommittén att Sieps är den värdmyndighet som ger flest synergieffekter för den föreslagna nämndmyndigheten. 7 Budget och finansiering I detta kapitel presenteras en budget för den permanenta bidragsgiv- ningen och utåtriktade verksamheten. Budgeten, som består av tre delar – verksamhet, kansli samt drift, har tagits fram med hänsyn till vad en ny fristående myndighet skulle kosta. Därefter beskrivs möjliga samordningsvinster och besparingar som följer av att verksamheten förläggs som nämndmyndighet vid Sieps. Slutligen resonerar kommit- tén kring hur verksamheten kan finansieras. Budgeten för den permanenta verksamheten är uppdelad i tre delar. För bidragsgivning och utåtriktad verksamhet behövs 13–. Kommittén uppskattar kanslikostnader till för löner, ersättning till och resor för styrelseledamöter samt ekonomi- och personaladministration. För driftkostnader har kommittén tittat på Sieps budget och bedömt att kostnaderna för den föreslagna verksamheten kommer att kräva (här är inte teknisk utrustning inräknad.) Samordningsvinster för löner samt personal- och ekonomiadmi- nistration, med Sieps som värdmyndighet, är enligt kommitténs bedömning . Ytterligare besparingar skulle kunna göras för bland annat utrustning. Det är kommitténs mening att verksamheten ska finansieras via statsbudgeten. Med antagandet om att nya tillfälliga informations- satsningar i kommer att behövas när kommittén har slutfört sitt uppdrag, är det kommitténs mening att den utgiftspost som har finansierat kommitténs verksamhet återskapas för att finansiera den permanenta verksamheten. För den nya permanenta verksamheten föreslår kommittén en årlig budget om 13–. Av dessa bör 8–fördelas i projektbidrag till ideella föreningar, orga- nisationer utan vinstintresse och skolor. Resterande ska finansiera den utåtriktade verksamheten (webbplats, aktiviteter, publikationer och skolsatsning). Två viktiga delar av den utåtriktade verksamheten är webbplats och publikationer. har den genomsnitt- liga kostnaden för webbplatsen varit . Beloppet inkluderar startkostnader, drift, debattforum, utveckling samt visst inköp.1 Även för publikationer har den årliga genom- snittskostnaden varit . Här ingår framtagning med hjälp av reklambyrå, tryck, distribution samt ersättning till författare.2 Kommittén bedömer att den permanenta verksamheten kräver 8 heltidstjänster. Dessa är fördelade på 1,5 tjänster för projekthan- tering, 2,5 för webbplatsen samt 2 för de utåtriktade aktiviteterna. Assistentstöd och ledning utgör 1 tjänst vardera. Lönekostnaderna beräknas uppgå till cirka 2 496 000 kronor.3 Ekonomiadministration kan antingen köpas av Kammarkollegiet eller hanteras av personal i den föreslagna nämndmyndigheten. Här har kommittén utgått från det tidigare alternativet, och därmed inte 1Beräknad genomsnittlig kostnad för perioden . 2Beräknad genomsnittlig kostnad för . Hänsyn har även tagits till kommitténs planerade verksamhet . 3Den årliga personalkostnaden har beräknats med utgångspunkt i den genomsnittliga årskostnaden för med 8 personer. Detta för att kommitténs kansli speglat den kompetens som den permanenta verksamheten behöver. Den genomsnittliga lönen för en medarbetare är , exklusive arbetsgivaravgifter och andra avgifter enligt lag och avtal. räknat in personal med sådan kompetens bland de 8 tjänsterna ovan. Ekonomiadministrationen beräknas kosta . Tjänsten innefattar löneutbetalning, fakturahantering samt bokslut. Ersättning till styrelsen för den föreslagna nämndmyndigheten beräknas uppgå till sammanlagt per år.4 Till detta kommer en årlig reseersättning om uppskattningsvis 54 000 kronor.5 Årliga kostnader för verksamhet och kansli för den permanenta verksamheten. Belopp (i kronor) 8 000 000 – 10 000 000 13 000 000 – 15 000 000 Ersättning (inkl resor) till ledamöter Summa verksamhet och kansli 16 185 000 – 18 185 000 Driftkostnader innefattar dels lokaler, dels utrustning, papper, tele, porto, datorer med mera. Dessa kostnader tenderar för en liten fristående myndighet att bli dyra i proportion till omfattningen av verksamheten (se kapitel 6). En verksamhet som ligger i , eller vid en annan myndighet, kan i stor utsträckning dela dessa kostnader med andra verksamheter. 4Den föreslagna verksamheten föreslås vara en nämndmyndighet liksom Sieps. Beräkningen av ersättning till styrelseledamöterna är därför grundad på ersättningsnivåer till ledamöterna i – /år för ordförande, /år för vice ordförande samt /år för resterande ledamöter. Beräkningen är gjord utifrån 7 ledamöter och har exkluderat arbetsgivaravgifter och andra avgifter enligt lag och avtal. 5Beräkningen är gjord utifrån antagandet att 2 ledamöter är bosatta utanför . Den genomsnittliga resekostnaden per person och gång är beräknad till och antalet möten är beräknat till 9 stycken . En jämförelse med Sieps kostnader kan bidra till en uppfattning om proportionen av driftkostnader för den föreslagna verksam- heten. uppgick Sieps kostnader för lokaler till , porto , telefon samt kontorsmateriel till cirka 150 000 kronor.6 Den verksamhet kommittén föreslår är mer utåtriktad än den vid Sieps och kommer således att ha högre utgifter än de sammanlagda kostnaderna för Sieps om . Kommittén bedömer att dessa kostnader, förutom lokalerna, kommer att vara de dubbla för den föreslagna verksamheten – . Tillsammans med lokalkostnader, motsvarande Sieps, skulle de driftkostnader som är möjliga att förutse således uppgå till . Då har utrustning inte räknats in (bland annat datorer). Årliga kostnader för drift och lokaler för den perma- nenta verksamheten. Belopp (i kronor) Investeringskostnader har inte tagits upp i denna budget då dessa varierar kraftigt med valet av myndighetens självständighet och placering. Genom att placera den föreslagna verksamheten vid en värdmyn- dighet kan besparingar göras. Detta gäller framför allt personal- och ekonomiadministration, utrustning och lokaler. Med Sieps som värdmyndighet bedömer kommittén att betydande sådana sam- ordningsvinster är möjliga, även vad gäller personal. En gemensam ekonomi- och personaladministration skulle inne- bära att den tjänst som ansvarar för ekonomiadministration vid Sieps tar över motsvarande uppgifter även för den nämnd- myndighet som kommittén föreslår. 6 Sieps Årsredovisning för . Samtal med personal på Sieps. för inköp av tjänster från Kammarkollegiet, skulle således kunna reduceras med uppskattningsvis drygt 80 procent.7 Vidare skulle ett antal tjänster kunna delas av de båda myndigheterna. Detta gäller framför allt webbhantering samt assistenttjänst. Kommittén bedömer att en placering vid Sieps skulle medföra en besparing på sammanlagt 2 heltidstjänster, eller . En samlokalisering skulle innebära att lokalkostnader för såväl den föreslagna verksamheten som Sieps skulle bli lägre än om respektive myndighet förfogar över egna lokaler. Detsamma gäller utrustning som datorer, skrivare, kopiator, vaktmästeri, posthan- tering med mera. Dessa samordningsvinster kan dock fastställas först när beslut om lokalisering av nämnd- och värdmyndigheten har fattats. Beräknade samordningsvinster för nämndmyndigheten med Sieps som värdmyndighet. Belopp (i kronor) Det är kommitténs mening att verksamheten ska rymmas inom statsbudgeten. Verksamheten ska således inte vara avgiftsfinansie- rad eller bekostas av reklamintäkter. Kommittén utgår från antagandet att regeringen kommer att initiera nya informationsinsatser även efter det att EU 2004- kommitténs uppdrag är slutfört. För att finansiella medel till nya delegationer, kommittéer eller tillfälliga informationssatsningar vid departement ska användas på ett mer effektivt sätt, har kommittén föreslagit en permanent verksamhet. De utgiftsposter som i fram- tiden skulle beröras av tillfällig verksamhet kommer således inte att 7 Sieps Årsredovisning för . Sieps hade utgifter om till Kammarkollegiet för administrativ service. Genom att dela denna summa med Sieps skulle den föreslagna verksamhetens budget för ekonomi- och personaladministration kunna sänkas till , en sänkning . behöva utnyttjas eller skapas. Den permanenta verksamheten kommer följaktligen inte enbart att innebära en ny belastning för statsbudgeten. Det är viktigt att understryka att den även ersätter den belastning av utgiftsposter för tillfälliga delegationer och kommittéer som kommer att behövas om den permanenta verksamheten inte inrättas. belastar statsbudgetens Utgifts- område 1, , m.m. För kommitténs verksamhet har medel tagits från Utgiftsområde 5:16, Europainformation, m.m. Utgiftsområde 5:16 fanns inte med i budgetpropositionen för , utan hade uppgått i 5:10, Information, m.m. – en post som innefattar information på ett bredare plan än bara Europainforma- tion. Det är kommitténs mening att posten 5:16, Europainforma- tion, m.m., bör återskapas i syfte att finansiera den permanenta bidragsgivningen och utåtriktade verksamheten. Av ledamoten () Vi liberaler anser att det är viktigt att det i samhället förs en bred, livlig och ifrågasättande debatt om bl.a. EU-frågor. Som underlag, men inte ersättning, för en sådan debatt är det av stor vikt att all- mänheten och medierna har lätt att få tag på information såväl genom tillgång till material som möjlighet att ställa frågor till upp- lysningscentra. Vi avvisar dock tanken på att det är myndigheter eller andra offentliga organs uppgift att initiera och driva debatt. Debatt byg- ger på att enskilda personer, tidningar, politiker och partier blott- lägger åsiktsskillnader, tar ställning, och söker övertyga andra. Av den anledningen avvisar jag det förslag till permanent bidragsgivning och utåtriktad verksamhet som föreslås i detta betänkande. liberalerna har vid olika tillfällen deklarerat att just för europapolitiska studier, Sieps, bör läggas ned eftersom en fri och obunden debatt och fritt tänkande omöjligen kan höra till eller ännu mindre Statsråds- beredningens uppgifter. Därför vore det olyckligt om Sieps blir värdmyndighet för den föreslagna nämndmyndigheten. Med dessa motiv som grund ställer jag mig inte bakom EU 2004- kommitténs förslag till permanent bidrags- och utåtriktad verk- samhet för EU-relaterade frågor. Av ledamoten () Demokrati bygger på människors engagemang och deltagande. Demokratiska beslut måste också förankras i en bred folkopinion. Om så inte sker skapas misstro, utanförskap och passivitet. Brist på demokratisk förankring lämnar utrymme åt utanförskap och aukto- ritära eller extrema åsiktsriktningar. Det låga valdeltagandet vid val till är en ny påminnelse om att det angelägna europeiska samarbetet fortfarande saknar den förankring hos medborgarna i medlemslän- derna som ger verksamheten en naturlig legitimitet. Demokratin måste till sin karaktär ha ett underifrånperspektiv. Det är viktigt att ett fortsatt stöd och stimulans till en bred med- borgardebatt om och centrala framtidsfrågor utformas utifrån detta synsätt. har verkat i denna anda. Hemsidan har ska- pat en bred kanal för information om vad som händer i EU-proces- sen och har varit ett diskussionsforum för dialog. Det är angeläget att denna verksamhet kan fortsätta. har också i sin verksamhet i skolor och andra samhällsmiljöer verkat för att upplysa, stimulera och enga- gera elever och studenter, lärare och annan skolpersonal över hela landet. Det är angeläget att utrymme finns även för en fortsatt sådan verksamhet. är medlem i den Europeiska unionen. Huvuddelen av EU:s verksamhet är en del av den svenska inrikespolitiken. Det betyder naturligtvis att Europeiska unionens roll och verksamhet också måste får en större roll i skolans ordina- rie undervisning. har också, genom att stimulera till aktivi- teter och genom bidrag medverkat till breda medborgarinriktade aktiviteter. Här har kommittén arbetat med ett utpräglat under- ifrånperspektiv. Initiativen har kommit från enskilda personer, aktivitetsgrupper, föreningar, organisationer – även politiska orga- nisationer. Perspektivet har enligt min mening varit rätt – men insatsen ändå inte tillräcklig. Det tar tid att bygga upp ett system för stimulans till medborgardebatten, vilket även erfarenheterna från bl.a. visar. Därför är det angeläget att verksamheten kan utökas, perma- nentas och utvecklas. Kommittén föreslår också kraftigt utökade resurser för att stimulera en bred medborgardebatt om EU:s fram- tidsfrågor. Det är viktigt att så sker med många aktörer och aktiviteter som bygger på aktörernas egna initiativ. Det handlar om aktiviteter som engagerar och entusiasmerar för den Europeiska unionen liksom för och medborgarnas roll i EU. Det handlar också om aktiviteter som engagerar och kritiskt granskar EU och och medborgarnas roll i unionen. Aktiviteterna och medborgardiskussionen bör också gälla EU:s roll i världen i ett globalt perspektiv. Mot denna bakgrund är det inte likgiltigt i vilken miljö en myndighet eller organisation för att stimulera och bredda diskus- sion och medborgardebatten placeras. Jag kan för min del acceptera att en nämnd med eget ansvar och eget kansli fortsatt kan placeras i eller i något departement. Om detta av andra mera principiella skäl, som redovisas i betänkandet, inte kan bli aktuellt så förordar jag en placering av verksamheten vid . har regeringens uppdrag att fördela medel till folkbildningsarbete.