sou · GSB370 · 2005-01-01 00:00:00 — Det sistnämnda är liktydigt med att det obetalda hemarbetet måste öka. Av det föregående kan man konstatera att det kommer att råda motstridiga intressen om människors tidsanvänd- ning. För att ha råd med en offentligt finansierad generell välfärd vill statsmakterna att så många som möjligt ska förvärvsarbeta så mycket som möjligt. kommer behoven av de offentliga välfärdstjänsterna, främst inom vård och omsorg om äldre, att öka, vilket har föranlett ett större tryck på att anhöriga, särskilt kvinnor, ska ta över delar av omsorgsansvaret och därmed utöka sitt obetalda arbete. Slutligen verkar individerna själva vilja ta ut en ökande levnadsstandard i mer fri tid. När det gäller att identifiera vem som kan tänkas bidra mer med betalt respektive obetalt arbete gäller det att identifiera grupper som bidrar lite eller inte alls. 6.6.1Kan det sammanlagda förvärvsarbetet öka? När det gäller förvärvsarbetet är kunskapsläget tämligen gott avseende vilka som utgör potentiella arbetskraftsreserver. De sjukskrivna, de äldre, invandrare och ungdomar är alla grupper som identifierats i detta sammanhang. Men med tanke på att kvinnor endast utför av alla förvärvsarbetade timmar i skulle det även vara naturligt att se över betingelserna för att öka denna andel till . Om det skulle kunna ske utan att män minskar sitt Bilaga 13 till LU 2003/04 förvärvsarbete skulle detta innebära en substantiell förvärvs- arbetskraftinjektion. I kapitel 2 och 4 drogs emellertid slutsatsen att en sådan förändring inte kan komma till stånd med mindre än att män ökar sitt engagemang och sina insatser i det obetalda hemarbetet och på så vis reducerar kvinnors totala arbetsbörda. En kärnfråga för det framtida förvärvsarbetet är alltså om män kan öka sitt ansvar för hemarbetet utan att minska sitt förvärvs- arbete i motsvarande mån. I praktiken krävs i så fall att svenska män tar på sig mer obetalt arbete delvis på bekostnad av den egna fritiden. Med tanke på att svenska mäns arbetsbörda infaller ganska koncentrerat – till och vardagar – kan en sådan utveckling i varje fall vara praktiskt möjlig. En ökad jäm- ställdhet i arbetsdelningen mellan kvinnor och män skulle då inte bara leda till en ökad rättvisa utan även ha positiva effekter på försörjningsläget och möjligheten att erbjuda en offentligt finan- sierad generell välfärd . 6.6.2Kan det totala hemarbetet öka? som hushållens hemarbete minskat drastiskt kommer framtiden att innebära ökade behov av obetalt arbete. Dels inom äldreomsorgen som tidigare påpekats, men också för att födelsetalen väntas öka och att det för den långsiktiga för- sörjningen är viktigt att behålla dem höga. Ju högre födelsetal, desto mer obetalt arbete krävs av dem i arbetsför ålder. Det är också troligt att kvalitén på de offentliga välfärdstjäns- terna påverkar hushållens avvägningar mellan obetalt och betalt arbete. Om t.ex. förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen av föräldrarna upplevs hålla för låg kvalitet är det fullt möjligt att för- äldrarna ersätter sitt förvärvsarbete med hemarbete för att kompensera för denna kvalitetsbrist. Även på äldreomsorgens om- råde är en liknande utveckling möjlig. Dagens fördelning av det obetalda arbetet är ojämn. Små- barnsfamiljer utför mest obetalt arbete av alla och ensamstående utan barn minst. Kvinnor i alla hushållstyper utför mer obetalt arbete än män. Omsorg om barn och s.k. hushållsarbete är särskilt ojämnt fördelat mellan könen. I frånvaro av andra faktorer skulle därför männen vara den uppenbara hemarbetsreserven . Men som redan konsta- terats verkar traditionella könsnormer ha ett stort inflytande över Bilaga 13 till LU 2003/04 ansvars- och arbetsfördelningen mellan kvinnor och män. Könsstereotypa föreställningar om kvinnor och män kommer t.ex. att inverka på vilken förälder som tvingas dra ner på eget förvärvs- arbete för att möta eventuella kvalitetsbrister i skolan. Vad som förväntas från kommunernas biståndsbedömare av döttrar respektive söner och hur individerna internaliserar dessa förvänt- ningar kommer att bli kärnfrågor i kampen om det obetalda arbetet . Trots dagens ojämna fördelning av det obetalda arbetet och att det ofta råder konflikter om det inom hushållen är många ändå positiva om den framtida utvecklingen. Roman [1999] menar exempelvis att det faktum att hushållens interna hemarbetsfördel- ning ens är ett konfliktområde signalerar att kvinnors maktresurser ökat. Bara för sedan var det fullständigt självklart hur ansvaret för barnen och hemmet respektive försörjningen skulle fördelas; det var inget individerna var nöjda eller missnöjda med eller tog upp till diskussion. Andra som pekar på samma ut- veckling är [2002] och Gershuny [1999]. Den framtida utvecklingen av könsnormerna är svår att bedöma. Genussystemet och dess normer upprätthålls och omformas när individer förhåller sig till dessa och konfronteras även mot andra värderingar och utvecklingstendenser (t.ex. ökande utbildning, valfrihets- och jämställdhetsnormer). Hur könsnormerna utvecklas kommer dock att bli en nyckelfråga när det gäller den totala mängden betalt och obetalt arbete och fördelningen mellan könen inom dessa produktiva aktiviteter. Ökad jämställdhet mellan könen – dvs. att kvinnor och män ska ges samma möjligheter och skyldigheter på alla områden; i familjen, i arbetslivet och inom den offentliga sfären – är således inte ett mål vid sidan av eller i konkurrens med andra mål. Tvärtom kan en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män bidra till välfärds- försörjningen . Jämställdhet är i och för sig i första hand en rättvisefråga, men den har också betydelse för individens välfärd och den samhälls- ekonomiska effektiviteten. Möjligheten att ta tillvara varje individs möjligheter ökar med ökad jämställdhet och därmed ökar sanno- likheten att få rätt person till rätt uppgift i samhället. Bilaga 13 till LU 2003/04 jämställdhet innebär också en systematisk riskreduktion, inte bara på individ- och hushållsnivå, utan även på samhällsnivå. Kostnader för olika slags bidrag lär minska med en ökad egenförsörjning. På motsvarande sätt kommer makars omsorgspotential om varandra att öka med en ökad självförsörjning när det gäller obe- talt arbete. från tidsanvändningsstudien och annan empirisk evidens verkar huvudproblemet i detta sammanhang vara att få männen att ta ett större ansvar för hem och familj och därmed öka sitt obetalda arbete. Den förda politiken påverkar människors beteende via två sorters instrument. För det första kan politiken tillhandahålla ekonomiska drivkrafter (morötter) som får människor att vilja bete sig på något visst önskvärt sätt, t.ex. öka sitt arbetsutbud. För det andra kan politiken stipulera lagar och regler (piskor) som helt enkelt måste följas. Dessa båda instrument används för att direkt styra olika aktörers beteende. Men individer anpassar inte sitt beteende bara till ekonomiska förhållanden och formella regelsystem. Egna och samhälleliga normer om arbetsmoral kan spela in, attityder till jämställdhet och könsnormer är exempel på andra, informella, regelsystem i detta avseende. Även när det gäller att påverka aktörers attityder och strukturella normsystem kan den förda politiken ha inflytande. På lite har politiken således en normerande kraft vid sidan av sina direkta beteendeeffekter. Ett välkänt exempel är det faktum att svensk ekonomisk politik under inriktats på varje individs möjlighet (och skyldighet) till självförsörjning. I många andra länder har välfärdspolitiken baserats på den traditionella kärnfamiljen med en försörjare och en hemmafru. I sådana välfärdssystem är det brukligt att kvinnor och barn får sina sociala förmåner definierade av sin relation med försörjaren och inte som självständiga individer.154 Den svenska politiken har som tidigare nämnts lett till en i stort sett samstämmig tvåförsörjarnorm (dvs. en jämställdhetsnorm). I länder med könskonserverande ekonomisk politik har om en manlig familjeförsörjare blivit bestående. 154 Sådan könskonservativ politik gynnar den traditionella kärnfamiljen ekonomiskt på andra hushållstypers bekostnad. Bilaga 13 till LU 2003/04 Beroende på vilken av de tre drivkrafterna, morot, piska eller normer, som är viktigast för individen (hushållet, företaget eller arbetsgivaren), kan de olika politiska instrumenten vara olika effektiva. Nedan diskuteras tre aktuella policyområden – föräldra- försäkringen, det obetalda arbetet, och förvärvsarbete – som är relevanta för de framtidsfrågor som denna rapport pekar ut. Ett exempel där de ekonomiska drivkrafterna och de normerande mekanismerna i politiken motverkar varandra är föräldraförsäk- ringen. Enligt dagens föräldraförsäkring tillfaller hälften av de ersatta dagarna vardera föräldern, vilket återspeglar en norm om jämställdhet mellan könen. Majoriteten av kan emellertid överlåtas fritt föräldrarna emellan, något som antagligen reflekterar ett valfrihetsideal och dessutom medger ett visst svängrum för att möta enskilda familjers olika förutsättningar. Slutligen ersätts den föräldralediga av lönen upp till ett tak på 7,5 prisbasbelopp. Detta tak gör att personer med löner över får en lägre ersättningsnivå än . Ju högre lön, desto lägre ersättningsnivå. Eftersom män i genomsnitt har högre lön än kvinnor ger dagens föräldraförsäkring ekonomiska drivkrafter för en könskonservativ uppdelning av föräldraförsäkringen. Föräldraförsäkringens sam- mansättning av instrument är således motstridig så till vida att de ekonomiska drivkrafterna verkar åt motsatt håll mot jämställd- hetsmålet (och även ett eventuellt valfrihetsmål). Ett minimikrav på familjepolitiken bör vara att de ekonomiska drivkrafterna inte motverkar jämställdhetsnormen. Uttagsmönstret i föräldraförsäkringen vittnar tillsammans med kvalitativ forskning om föräldraledigheten om att den individuella valfriheten i praktiken tillfallit papporna (Bekkengen [2002]), vilket hushållen ofta klätt i termer av kortsiktig ekono- misk rationalitet till följd av det ekonomiska regelverket. Jäm- ställdheten mellan könen har i detta avseende utvecklats ganska blygsamt, den formellt rättvisa tilldelningen i försäkringen till trots. Från arbetsmarknaden finns det klar evidens att det ojämna uttaget av föräldraledighet samt påföljande könsbestämda mönster såsom deltidsarbete och frånvaro för vård av sjukt barn missgynnar Bilaga 13 till LU 2003/04 kvinnor, och då inte bara mödrar, i arbetslivet. Det rör sig om sämre löneutveckling, sämre karriärutveckling samt uppsägningar av gravida och småbarnsmödrar. Denna utveckling har fortgått trots lagar och regler mot diskriminering av gravida och småbarns- föräldrar i arbetslivet. Ett sätt att tydligt signalera jämställdhetsnormen och minska de samhällsekonomiska kostnaderna för en arbetsmarknad som systematiskt missgynnar kvinnor är att se över kombinationen av policyinstrument i föräldraförsäkringen och på arbetsmarknaden. har föräldrarnas beteende styrts främst med morötter och arbetsgivarnas främst med piskor, men resultaten har varit ganska klena i termer av uttagsmönstren i föräldraförsäkringen och behandlingen av småbarnsmödrar på arbetsmarknaden. Om det är troligt att föräldrar styrs främst av könsnormer och arbetsgivare främst av ekonomiska drivkrafter, vore det effektivare att göra det motsatta: skapa tvingande regler för föräldrarnas uttag av föräldra- försäkringen (sådana regler är dessutom enkla och billiga att implementera) respektive att ge arbetsgivarna bättre ekonomiska drivkrafter för att behålla föräldralediga personer av båda könen. Ett jämnare uttag av föräldraförsäkringens ersatta dagar är möjligen ett nödvändigt, men långt ifrån ett tillräckligt villkor för att få män att ta ett större totalt ansvar för hem, familj och anhöriga. Det omsorgs- och hushållsarbete som utförs inom ramen för föräldra- ledigheten torde vara mycket liten sett till det totala hemarbetet. Även om man i ett slag kunde få män att ta ut en viss andel, t. ex. hälften, av föräldraförsäkringen är det ändå inte säkert att det skulle påverka resten av det obetalda arbetet. Sett ur ett familjeperspektiv är perioden med ersättning från föräldraförsäkringen kort jämfört med alla de efterföljande år då allt omsorgs- och hushållsarbete dessutom ska utföras utanför förvärvsarbetstid. Den kritiska frågan är alltså om män som varit föräldralediga kommer att ta ett större ansvar för det obetalda arbetet efter föräldraledigheten. Med andra ord: kan fördelningen av det ekonomiskt mest fördelaktiga obetalda arbetet155 få överspillningseffekter i fördelningen av ansvaret för hem, familj och anhöriga? 155 Eftersom föräldraledigheten till skillnad från allt annat hemarbete överhuvudtaget renderar en ekonomisk ersättning. Bilaga 13 till LU 2003/04 Problemet med det obetalda arbetet är emellertid att det inte finns några policyinstrument som direkt kan styra aktörernas beteende. Med reformer såsom arbetstidsförkortning (för alla eller endast för småbarnsföräldrar), flexiblare arbetstid, subventionerade hushållstjänster etc.156 kan politiken på sin höjd påverka hushållens totala arbetsbörda. Vad som däremot inte nödvändigtvis påverkas är hur en mindre total arbetsbörda på hushållsnivå skulle fördela sig mellan makarna och hur den frigjorda tiden fördelar sig mellan förvärvsarbete, obetalt arbete och fritid. Risken är uppenbar att könskonservativa normer skulle omintetgöra möjliga jämställdhets- effekter av sådana reformer. Vad politiken möjligen kan påverka är emellertid just attityder och normer. Härav följer att ett minimikrav i detta sammanhang är att de offentliga institutionerna inte motverkar jämställdhets- . Den offentliga vården och omsorgen måste exempelvis ställa samma krav på kvinnliga och manliga anhörigas obetalda insatser. Vidare bör hela utbildningskedjan från förskolan och uppåt ses över när det gäller att bedriva ett aktivt jämställdhets- arbete och motverka könskonservativa normer och föreställningar. Detta skulle kunna vara ett effektivt sätt att forma jämställda attityder i kommande generationer. Politiken på det betalda arbetets område (omfattande även regelsystemen i socialförsäkringarna etc.) är alldeles för omfattande för en grundlig diskussion här. I det här avsnittet kommer framför allt en kort principdiskussion föras om en eventuell privatisering av de traditionella välfärdstjänsterna, något som ofta anförs som en möjlig lösning på dåliga anställningsförhållanden för de anställda och effektivitetsproblem i verksamheten på dessa områden. Även när det gäller det betalda arbetet bör samma minimikrav som på andra policyområden vara att de offentliga institutionerna inte motverkar jämställdheten. Man kan därför fråga vilka normer politiken skapar när offentliga sektorn lönesätter traditionella kvinnoyrken lägre i relation till manliga yrken och när anställ- ningsformer och övriga arbetsvillkor inom kvinnoyrkena, trots ett stadigt ökande behov av kompetent arbetskraft, är sämre än i de flesta andra branscher. De direkta effekterna i form av hälso- 156 Alla dessa åtgärder har föreslagits av jämställdhetsskäl i olika sammanhang. Bilaga 13 till LU 2003/04 effekter och kvalitetsproblem i verksamheterna är påtagliga. Men problemen omfattar förmodligen också nog så all- varliga normerande effekter på attityder och könsnormer. Eftersom det är högst troligt att denna utveckling delvis är frukten av kommunernas dåliga ekonomi, är en första förutsättning att skapa kongruens mellan kommunernas åtaganden och deras ekonomiska ramar. En annan nödvändig åtgärd för ökad samhälls- ekonomisk effektivitet är att rätta till de ekonomiska drivkrafterna för de kommunala arbetsgivarna. Som konstaterades i kapitel 5 finns antagligen samhällsekonomiska vinster att göra genom att förbättra villkoren i kvinnoyrkena. Ett uppenbart exempel på olämpligt ekonomiskt ramverk i detta sammanhang är att arbets- givarna har så låga kostnader för långtidssjukskrivningar, medan de samhällsekonomiska kostnaderna för ohälsan är höga och uppbärs av staten (som betalar sjukersättningen) och individer (som förlorar inkomst, arbetsförmåga och hälsa). Vidare väntas bristen på kompentent arbetskraft till dessa yrken försvåras än mer i fram- tiden, vilket skulle kunna bidra till en negativ utveckling av arbets- miljön ytterligare. Ett vanligt argument i debatten är att en privatisering av produktionen av de offentliga välfärdstjänsterna skulle göra arbets- marknaden bättre för kvinnorna inom de kommunala och lands- tingskommunala kvinnoyrkena. Enligt gängse nationalekonomisk teori etableras på en arbetsmarknad med en enda stor köpare av en viss sorts arbetskrafts tjänster sämre löneutveckling och förmod- ligen även sämre övriga villkor.157 Med fler möjliga arbetsgivare skulle arbetstagarens möjligheter att få bättre villkor öka via kon- kurrensen mellan presumtiva arbetsgivare. Det finns tecken på att trivseln hos anställda inom privata omsorgsgivare är större, vilket kan tolkas som ett stöd för att positiva effekter ändå kan förverk- ligas genom privat produktion av offentligt finansierade välfärds- tjänster.158 En fördel för själva verksamheten att övergå från offentlig produktion till privat är att privata aktörer har större drivkrafter för kostnadseffektivitet.159 När det gäller exempelvis äldreomsorgen skulle man enligt detta argument få ut mer eller bättre vård för samma ekonomiska insatser. Men effektivitetsdrivkrafterna för pri- 157 Arbetsgivaren får ett slags monopol-privilegium som på arbetsmarknaden kallas monopsoni. 158Andersson, F. [2002]. 159I litteraturen talar man om den offentliga verksamhetens mjuka budgetrestriktioner. Bilaga 13 till LU 2003/04 vata aktörer utgör också en av de samhällsekonomiska riskerna med privat produktion. I all tjänsteproduktion, och särskilt inom de personalintensiva välfärdstjänsterna, är produktivitetsutveck- lingen låg och personalkostnaderna utgör en stor andel av de totala kostnaderna. Det finns därför risk att privata entreprenörer främst försöker öka effektiviteten genom att minska kostnaderna för personal eller försöka minska omfattningen på produktionen. Detta motsäger att arbetstagarna skulle få bättre löner och anställ- ningsvillkor per automatik med ökad konkurrens i produktionen av välfärdstjänster. Med tanke på att välfärdstjänsterna är offentligt finansierade måste en privat produktion av dessa regleras via kontrakt. Både verksamhetens omfattning och dess kvalitet måste avtalas om. Generellt sett gäller att ju mer komplexa verksamhetens mål är och ju mer svårmätt verksamhetens kvalitet är, desto svårare är det att reglera verksamheten i kontrakt.160 Därmed är det antagligen svårt att i kontrakt avtala om vad producenterna ska leverera på de traditionella välfärdstjänsternas område. Detta är särskilt markant i verksamheter där det finns en tydlig koppling mellan kvalitet och kostnad, vilket torde vara fallet för alla välfärdstjänsterna, men kanske särskilt i vården och omsorgen.161 Ytterligare ett problem med kontraktsbunden välfärdsproduk- tion är hur kontraktets efterlevnad ska övervakas. Övervakningen är nödvändig för att leverantören inte ska få ekonomiska drivkraf- ter att producera för lite eller för låg kvalitet. Hur kostsamt det är att övervaka de olika verksamheterna påverkar således också hur samhällsekonomiskt lönsamt det är att privatisera produktionen av välfärdstjänsterna. Ett tredje problem rör kontraktens längd. Ju längre kontrakt desto mindre gynnsam konkurrenseffekt är att vänta av en priva- tisering. Men kontrakten måste ändå vara så pass långa att en producent inte undviker att göra nödvändiga investeringar pga. risken att inte hinna få avkastning på dem. Således måste konkur- rensens fördelar balanseras mot producentens behov av att komma in i verksamheten och göra nödvändiga investeringar som ska hinna betala sig innan kontraktet löper ut. 160Se t.ex. , O. [2003]. 161Inom skolan kan man tala om att värdet med olika pedagogiker inte nödvändigtvis är detsamma för alla brukare utan varierar med tycke och smak. På så sätt behöver det inte finns någon direkt koppling mellan ekonomiska resurser och kvalitet för den enskilde brukaren. Valfrihet i förskolan och skolan kan på det sättet vara välfärdshöjande utan en högre kostnad. Bilaga 13 till LU 2003/04 Utöver dessa problem kommer slutligen frågor om ansvarsutkrävande. Om en brukare anser sig felbehandlad av den privata entreprenören kan det bli svårare att kräva ansvar från kom- munen om denna lagt ut verksamheten på privata aktörer. Detta kan försvåras ytterligare om entreprenören i sin tur under- kontrakterat någon annan för delar av verksamheten. Således är de samhällsekonomiska riskerna med att lägga ut offentligt finansierad välfärdsproduktion på marknadsaktörer stora och svårbedömda. De ska vägas mot samhällsekonomiska vinster i form av eventuella bättre arbetsmarknad och –villkor för kvinnor inom välfärdstjänsterna, mer kostnadseffektiv produktion och eventuella välfärdsvinster av en ökad valfrihet för brukarna. & Roman, C. [1997], Hemmet, barnen och makten, SOU 1997:139. , J., , A. & Vroman, S. [2003], Is there a Glass Ceiling in Sveden?, , Vol. 21, No. [2004], Den könssegregerade arbetsmarknaden – samband med sjukdom, Bilaga 9 till SOU 2004:43. , F. [2002], Konkurrens på kommunala villkor – En översikt, Àjour nr 7, , . [2004], Varför är kvinnor mer sjukskrivna än män? – en kunskapsöversikt, i Hogstedt, C. m.fl. ), Den höga sjukfrånvaron – sanning och konsekvens, R2004:15. Batljan, I. & , M. [2000], Kommer det att finnas en hjälpande hand?, Bilaga 8 till /2000, . [1993], A Treatise on the Family, . Bekkengen, L. [2002], Man får välja – om föräldraskap och föräldraledighet i arbetsliv och familjeliv, doktorsavhandling, , Liber. [2003], Hemarbetet och BNP, Ekonomisk Debatt, nr 3, 2003. [1986], The Economic Emergence of Women, . Blau, F., Ferber, M. & Winkler, A. [2001], The Economics of Women, Men, and Work, 4th ed., . Blood, R. & , D. [1960], Husbands and Wives, , . [1997], Familj, makt och ekonomiska resurser – den nya familjeekonomin, i , G. & , I. ), Familj, makt och jämställdhet, SOU 1997:138. Referenser Bilaga 13 till LU 2003/04 [1996], Karriär – går det?, rapport. , [2004], Pendling till jobbet missgynnar kvinnor, publicerad . & , J. [2004], Blind Dates: Quasi- Experimental Evidence on Discrimination, IFAU, mimeo. & Thomsson, H. [2003], Att göra kön – om vårt våldsamma behov av att vara kvinnor och män, . & , O.[2002], Personalen inom kommunerna – nu och , Underlagsrapport till Svenska Kommun- förbundets långtidsutredning . [2002], The Life of Women and Men in Europe - a Statistical Portrait. [2001], Barns hushållsarbete och könsroller, i Barns och ungdomars välfärd, SOU 2001:55. [2002], Hushållsproduktion och föräldraledighet, att städa, tvätta och laga mat – med och utan barn, Akademisk avhandling för doktorsexamen vid Tema Teknik och social förändring, . [2003], Feminism – en introduktion, Liber. Gershuny, J. [1999], – Work and Leisure in , . Goldin, C. & , C. [1997], Orchestration Impartiality: the Impact of Blind Auditions om Female Musicians, NBER Working Paper 5903. & Klevmarken, A. [2003], Time for Children: a Study of Parents Time Allocation, 16, pp. 205–226. , O. [2003], Ownership: Remarks, and an Application to Public-Private Partnerships, [2003], : Om det stabilas föränderliga former, Liber. Hoem, B. [2000], Utan jobb – inga barn. Fruktsamhetsutvecklingen , SOU:2000:37. [1999], Det kallas kärlek, Anamma Böcker. [2001], Språngbräda eller segmentering? longitudinell studie av tidsbegränsat anställda, IFAU Forskningsrapport 2001:1. Bilaga 13 till LU 2003/04 & , I. [1990], Hushållsproduktion, marknadsproduktion och jämställdhet, i bilaga 23 till , Kvinnors roll i ekonomin, Allmänna förlaget. Juster, T. [1985], Preferences for Work and Leisure, in Juster, T. & Stafford, F. ), Time, Goods, and Well-Being, , , , . Klevmarken, A. & , D. [2001], Tid med barnen har högsta prioritet, i , B. ), Perspektiv på forskning om barn, familj och folkhälsa, för arbetsliv och socialvetenskap, . Kvande, E.