sou · GSB3118d3 · 2005-01-01 00:00:00 — väljer den enskilde att ta tillbaka sin ansökan. Om den enskilde vill stå kvar som sökande så bevakas ansökan och nytt erbjudande görs när ledig plats finns. : får enskild tacka nej två gånger. Därefter görs en omprövning av ärendet. : Ärendet anses avslutat. : Ärendet avslutas då personen tackat nej till erbjuden plats. Kan göra ny ansökan. : Ansökan finns med för att ett boende som önskas eventuellt skall kunna erbjudas. Erbjudanden ges två till . : Den enskilde får ett nytt erbjudande, därefter avslutas ärendet. (I praktiken ansöker då den enskilde på nytt.) : Man försöker så långt som det är möjligt erbjuda önskat boende. : Ärendet anses avslutat eftersom kommunen har tillgodo- sett behovet (vilket även domstol anser). Den enskilde upplyses om möjlighet till vidareflyttning när tillfälle ges om man väljer att acceptera den erbjudna platsen. : Om önskemål finns kan ansökan ligga kvar i vissa fall, om godtagbara skäl finns. : Ärendet anses avslutat. Ny ansökan krävs. : Om det erbjudna särskilda boendet ligger i den enskildes distrikt avslutas ärendet. Om inte så får den enskilde maximalt ytterligare två erbjudanden. De som vårdas på sjukhus och inte kan vänta i hemmet får ställa sig i intern byteskö om det första erbju- dandet inte är i det egna distriktet. : Den enskilde fortsätter att stå kvar som sökande. Om de enskilda väntar på gruppboende på en korttidsenhet ställer handläggarna mer krav/press på dem. Då kan handläggarna ge alternativet att de enskilda får återgå till sitt ordinära boende med hemtjänst/utökad hemtjänst. : Då blir alternativet att fortsätta att bo hemma med hem- tjänst, tills kommunen kan erbjuda önskat boende, eller så måste den enskilde ta det boende som erbjuds för att det inte fungerar att vara hemma. : Utgångspunkten är att man inte får välja boende men önskemål beaktas – om det är möjligt. I enstaka fall har sökanden tackat nej och står då kvar på en väntelista. Ingen ny ansökan krävs. : Om man tackar nej anses ärendet avslutat. Den en- skilde får inkomma med ny ansökan. Undantag görs avseende personer med demens som kan få ett nytt erbjudande. : har fattat ett beslut om att ansökan faller om den enskilde tackar nej. : Om enskild tackar nej till anvisad plats på särskilt boende skall detta göras skriftligt. Vård och omsorg erbjuder inte den enskilde annat särskilt boende utan den enskilde hänvisas till ny ansökan. Alternativt att man flyttar in och sedan ställer sig i kom- munens interna kö till annat särskilt boende. : Försöker i första hand tillgodose det specifika önskemålet. kan ett nytt erbjudande ske ytterligare en till två gånger. Den sökande informeras om att ärendet sedan avslutas och att han eller hon får inkomma med en ny ansökan. a) I vilken omfattning förekommer det att personer ansöker om bistånd i form av särskilt boende för att sedan när beslutet fattats vilja vänta med verkställigheten av beslutet? Vanligt: (om det är till fel boende). Förekommer, men är varken vanligt eller ovanligt: , , , , , , , . Ovanligt: , , , , (annars), , . Mycket ovanligt: , , , , , . Förekommer ej: . b) Hur tillåts den enskilde vänta? : Det varierar efter den enskildes behov/skäl. : Ingen tidsgräns. : Ingen tidsbegränsning. Den enskilde har kanske hem- tjänst och eventuellt försämrat hälsotillstånd brukar lösa proble- matiken. : Behovet avgör. : Väljer man att inte flytta in över huvud taget trots att man erbjudits det specifika boendet som önskats avskrivs ärendet. Den enskilde gör en ny ansökan när behov uppkommer. : Eftersom det nästan aldrig sker finns det ingen rutin eller regel för hur länge den enskilde tillåts vänta. : Det finns ingen uttalad gräns. : Efter ett erbjudande om en permanent plats vill hand- läggarna ha besked om den enskilde tackar ja eller nej inom . : för att lämna besked om man tackar ja eller nej till erbjuden lägenhet. : I de få fall det inträffat har handläggaren tagit kontakt med den enskilde efter . Om den enskilde fort- farande vill vänta så avslutas ärendet. : Det finns ingen tidsgräns. : Det är så ovanligt att någon tidsram inte finns. : Ingen särskild tidsgräns. Ändrade förhållanden kan innebära nytt beslut. : Ingen alls. Den enskilde måste tacka ja eller nej. : Vid beslut om verkställighet skrivs hyreskontrakt. : Se fråga 8 c. a) Har kommunen en särskild rutin för att följa upp egna gyn- nande beslut om bistånd i form av särskilda boenden, som inte är verkställda? Ja: , , , , , , , , , , , , , , Nej: , , , , , (se svar på fråga 2) b) Om ja, redogör för rutinen. : Biståndshandläggarna, som också fördelar lediga platser i särskilt boende, förtecknar och aktualiserar gynnande, ej verk- ställda beslut. Vid fördelningsmötena prövas också kontinuerligt ej verkställda beslut. : Varje enskild handläggare följer upp sina beslut. : En samordningsgrupp som fördelar platser och bevakar. : I kommunen finns en central boendeplaneringssektion som ansvarar för detta. : Kommunen har en boendesamordnare som sätter in dessa ärenden i en pärm som sedan följs upp kontinuerligt. Hand- läggarna sätter också ett bevakningsdatum på sina gynnande beslut. : Bevakningslista föres. Speciell grupp som träffas en gång . : Boendemöten med medicinskt ansvarig sjuksköterska och biståndsbedömare . : Ärendet tas upp i en bogrupp där möjligheten att verkställa beslutet diskuteras. : Kommunen har ingen särskild uttalad rutin, ärendena är så få. Handläggaren lägger dessa i en särskild mapp. : Uppföljning av varje enskilt ärende. Boendegruppen går igenom uppdaterad information vid varje fördelning. : Beslutande handläggare har bevakning på dessa ärenden och regelbunden kontakt med platssamordnaren eller direkt med utförarorganisationen beroende på om det gäller äldre eller psy- kiskt funktionshindrade. : Vi har en gång en s.k. boendeplanering, där vi går igenom ansökningarna om gruppbostad. Gällande servicelägen- heter bevakas det ute på områden av respektive enhetschef. : Boendesamordnaren upprättar en lista som aktualiseras och redovisas för förtroendevalda. : Bevakning med hjälp av dataprogrammet. : Handläggningsgruppen har ansvar för uppföljning och bevakning av besluten. : Kommunens boendesamordnare har kontinuerlig kontakt med dessa personer tills beslutet kan verkställas. : Biståndshandläggaren bevakar att ärendet verkställs och in- formerar områdesansvarig och äldreområdeschef. a) Vilket eller vilka planeringsunderlag har kommunen när det gäller att beräkna och bedöma det framtida behovet av bistånd i form av särskilda boenden inom kommunen? : Kommunens befolkningsprognos och kända fakta om behov av särskilt boende i olika åldersgrupper. Redovisas i hand- lingsplan och liknande. : En noggrann utredning har gjorts med underlag från demografen i vad beträffar bostäder för äldre i kommunen, satt i relation till dem som har särskilt boende. : Befolkningsprognos, lokal kännedom, vårdtyngdsmät- ning, genomströmning. : SCB-statistik, åldersstruktur, beräknad procent som kommer att behöva platser, i åldrarna 65 , 20 pro- cent i åldern . : Uppföljning på hur åldersstrukturen förändras i kom- munen samt antalet ansökningar till olika boendeformer. : Befolkningsunderlag, beviljade bistånd i procent per ålders- grupp, boendetid på särskilt boende – genomsnitt, boendetid 1-2-3 års intervall efter inflyttande. : Vi tittar på befolkningsutvecklingen. Utgångsläget för beräkning av behovet av platser har grundat sig på planeringen året innan. Dessa uppgifter ingår i flerårsplanen som uppdateras . : Befolkningsstruktur via statistik. Samarbete med intresse- organisationer. Nuvarande ansökningar och platser på särskilda boenden. : Befolkningsstatistik och demografisk information. : Kommunen har en långsiktig planering av kommande platsbehov utifrån befolkningsprognos och beräknat behov av plats i procent per åldersgrupp, lokalresursplan (LRP). Denna plane- ringsprocess följer kommunens budgetprocess. Dessutom bud- getanvisningar, omvärldsanalys. : Befolkningsprognos och äldreomsorgsplan. : Forskningsunderlag, befolkningsstatistik, verksamhets- plan. : Befolkningsprognos och erfarenheter från handläggarna och sökt kunskap från andra kommuner. Planerar nya former för äldreomsorgen i sin helhet. : SCB:s befolkningsstatistik. : För äldreboenden används befolkningsprognos och av nämnden beslutad målsättning för planering av boenden. För psy- kiskt funktionshindrade används inventering och samverkan med psykiatriska verksamhet. : Det finns ingen plan . : Policydokument, demografiskt underlag, ekonomiska förutsättningar. : Befolkningsstatistik, inflyttning av äldre, andel äldre i särskilt boende. : Boendeplan, befolkningsstatistik. : Boendeutredning I och II är två interna utredningar som belyser behov av särskilda boenden och hemtjänstresurser. : I kommunen finns en strategigrupp som aktivt följer utveck- lingen. b) På hur lång sikt sträcker sig planeringen? : pågår planering fram . : Kommunfullmäktige har antagit en lokalplan för särskilda boendeformer för åren 2002 2005. : Åren 2004 2008. : Till och med . : Äldreomsorgsplanen sträcker sig t.o.m. . : Verksamhetsplan: . (Statistiken sträcker sig ). : Äldreboenden t.o.m. , psykiskt funktionshind- rade t.o.m. . Som planeringsform när det gäller antal sär- skilda boenden används: antal boenden i förhållande till personer , av personer = antal platser. : Boendeplan: . a) Saknar kommunen relevant planeringsunderlag för att be- döma behovet av särskilda boenden ? Ja: , , (psykiskt funktionshindrade), Nej: , , , , , Här- ryda, , , , , (äldre), , , , , b) Om ja, vad saknas? : Det är svårt att planera eftersom en långsiktig planering lätt kan bli en social konstruktion om var kommunen anser att äldre personer bör bo. Utbudet av bra bostäder rent allmänt måste vara en viktig utgångspunkt. Detta underlättar även flexibilitet av behövda insatser. : Det är oerhört svårt att prognostisera behovet. : Sammanställning och dokumentation som är analyserad. : Det är svårt att veta framtida behov, då man inte vet hur många som behöver hjälp när de blir äldre. Det är lättare inom skola och barnomsorg där man vet hur många barn som föds och hur många det är vissa år osv. Utifrån befolkningsstruktur och framtagna verksamhetsmått kan en viss planering göras. : Det finns en hel del men kommunen kan bli bättre på att få med hälsoförebyggande åtgärder. Här behövs ytterligare underlag. : Det är svårt att bedöma framtida behov av särskilt boende för psykiskt funktionshindrade. Hur många av dem som beräknas drabbas av psykisk sjukdom får funktionshinder? Stor åldersspridning och växlande behov , samt beroende av sjukvårdens förmåga att behandla. : Det är svårt att beräkna behov som inte är kopplat till ålder. a) Skulle det underlätta kommunens planering om en indi- viduell plan motsvarade den som föreskrivs i 10 § LSS med beslutade och planerade insatser, även gällde för ärenden om bistånd enligt SoL? Ja: , , , (psykiskt funktions- hindrade), Nej: , , , , , , , , , , (äldre), Olof- ström, , , , b) Om ja, motivera. : I en individuell plan sätts mål och tidsramar upp. En individuell plan görs med alla parter. Ett bättre underlag, vilket blir säkrare för alla. : Rehabiliterande syfte. : Målsättningen är en individuell plan, liknande den enligt LSS, även för SoL. : Vad gäller psykiskt funktionshindrade kan det vara värt att pröva men det förutsätter ett nära samarbete mellan kommun och landsting. Svårigheten ligger i att det är först när personen insjuknat som plan kan upprättas och då har personen behov av insats genast och det kan vara svårt att göra en prognos för hur sjukdomen utvecklas. I kommunen har man tyvärr erfarenhet av att i hög grad efterfrågar särskilt boende där kommunens handläggare bedömer att boendestöd är relevant. : Möjligtvis, det finns då en annan möjlighet för planering av framtida behov. c) Vad har man inom äldreomsorgen i stället för en individuell plan av det slag som avses under a)? : En handlingsplan som utarbetats i kommunen. : En kontinuerlig uppföljning av pågående hemtjänstinsat- ser, ett samarbete med pensionärsorganisationer samt andra huvud- män. : Vård- och serviceplan. : Vårdplaneringar och vårdplaner. : Individuell serviceplan, omsorgsplan, insatsplan. : En målsättning med beslutet skrivs. : En arbetsplan upprättas för alla som erhåller social hem- tjänst. För övriga bistånd upprättas ingen plan, då man inte sett behov av detta. : Det finns individuella omsorgsplaner som beskriver vilka behov den enskilde har och hur de skall tillgodoses. : I kommunen arbetar man enligt målstyrd behovsbedömning. : Arbetsplan för omvårdnad (verkställigheten). Det finns en arbetsgrupp som håller på att utarbeta ett alternativ för SoL. : Handläggaren gör efter beslut en insatsplan på vad bruka- ren får och verkställigheten gör efter detta en handlingsplan på hur det skall utföras. : Fortlöpande uppföljning av insatserna/behovet. : Inget motsvarande. : Individuell vård- och omsorgsplan. : En målstyrd arbetsplan, som upprättas beträffande alla som flyttar in på ett äldreboende, gäller även , med en upp- delning per insats: vad ansvarar personalen för, vad klarar vård- tagaren själv och målsättning med insatsen. Planen skall omprövas vid behov och minst . : Behovsbedömning som kan förnyas så ofta som behov uppstår. : Individuell arbetsplan finns i dokumentationssystemet. : Det förekommer inget annat än mål med insatsen. a) Har kommunen vidtagit åtgärder för att kunna tillgodose behovet av särskilda boenden: på kort sikt? Ja: , , , , , , , , , , , , , Nej: , , , , på lång sikt? Ja: , , , , , , Bot- kyrka, , , , , , , , Nej: , , , b) Om ja, ange vilka åtgärder som vidtagits och om åtgärderna bedöms ha haft någon verkan. : Nybyggnation har skett i enlighet med handlingsplanen, bl.a. tas ett nybyggt särskilt boende (gruppboende om 24 platser) i drift . : Ett nära samarbete bedrivs även med allmännyttan Allbo- hus. Ju bättre lägenheter som erbjuds på den öppna marknaden, ju mindre är behovet av särskilda boenden. : En ombyggnad av ett särskilt boende planeras med en utökning med fyra platser. : Omstrukturering/utveckling av befintliga boendeformer och utveckling av . : Kommunen har inte behövt vidta några åtgärder för att kunna tillgodose behovet då det fanns 80 lediga lägenheter i särskilt boende. Lokalplanen kommer att revideras vid behov. : Nya äldreboenden planeras. : Förebyggande insatser i hemmet har ökat, hemtjänst, daglig verksamhet, korttidsplatser för att orka bo kvar hemma längre. Därmed räcker platserna i särskilda boenden bättre. : anses behovet av särskilda boenden vara tillgodosett. har kommunen elva lediga platser i verksam- heten. : LRP-processen (se fråga 11). Planeringen ger god över- sikt, framförhållning och kontroll över kommande platsbehov. Det har fungerat bra. : Fler korttidsplatser. Planera platser där behoven finns (demografisk struktur). : Kommunen tillgodoser i stort behovet och har inte vidtagit några speciella åtgärder . Man tänker sig utveckla boendet med exempelvis trygghetsplanerande demensteam för stöttning i hemmet, ambulerande dagvård. : Kommunen har dagverksamhet som bistånd för att före- bygga social isolering. Verksamheten finns i alla kommundelar för dem som inte är dementa. Dagverksamhet för dementa finns bara i centralorten. Kommunen har även utvecklat med mer sociala insatser och det gör att behovet av särskilt boende minskar . : Ett nytillskott om drygt 40 platser . Det finns en plan för att höja boendestandarden och utöka antalet platser i särskilt boende för dementa och personer med stora omvårdnads- behov. Nytillskottet av platser har inneburit att personer kunnat erbjudas plats i anslutning till sjukhusvistelse. : Det finns ett stort antal särskilda boenden i förhållande till kommunens storlek. : Kommunen har god tillgång på särskilt boende . : Planering enligt boendeplan. : Antalet boendeplatser i kommunen har minskats med sju. Vissa förändringar av inriktning av boendeform. : Vår bedömning är ett ökat kvarboende där fastighetsbolagen har en viktig roll i att anpassa nuvarande bostäder till senior/service lägenheter med hiss och gemensamhetsutrymmen. : Antalet boendeplatser i kommunen har minskats med sju. Vissa förändringar av inriktning av boendeform. a) Förekommer det kontakter mellan kommunen och läns- styrelsen när det gäller frågor om bistånd i form av särskilda boenden? Ja: , , , , , , , , , , , , , , , Nej: , , , , , Staffans- torp b) Om ja, beskriv vad kontakterna gäller. : Utformning av bostadens standard. Hur behovet av sär- skilt boende skall tolkas utifrån lagstiftningen. : , tillsyn, konsultation i komplicerade ärenden. : är det frågor kring begreppet skälig levnadsnivå. : Rådfrågning angående handläggning. : Handläggarna rådgör med när de har svår- bedömda ärenden. : Kontakter rörande lag och innehåll och tolkning av lag- text. : Råd och stöd i olika ärenden. : Kontakt när anhöriga är missnöjda med att verkställighet dröjer. : Vid överklagande får ibland i uppdrag av läns- rätten att yttra sig. : följer upp gynnande domar. : Råd angående handläggning av insatser på särskilda boenden. : I enstaka fall kan frågor förekomma, främst runt personer med missbruksproblem. : Kontakterna med kan gälla handläggnings- och bedömningsfrågor, råd och planering. Har även anordnat utbild- ningsdagar i frågor om äldreomsorg. a) Kan kontakterna mellan kommunen och ut- vecklas, när det gäller frågor om bistånd i form av särskilda boenden? Ja: , , , , , , , , , , , Nej: , , , , , Vet ej: b) Om ja, ge exempel på vad dessa kontakter skulle kunna gälla och hur de skulle kunna utvecklas. : Behovet av särskilt boende. : Att sprida information i länet från olika kommuner och ge goda exempel. : Kontinuerlig genomgång/vägledning i handläggning. : T.ex. att det finns en kontaktperson på som har spetskompetens på särskilda boenden för äldre. : En större aktivitet från sida vore önsk- värd. Att övergripande frågor prioriterades på ett annat sätt. : Att samma syn på hemmaboende uppnås, att människor skall bo kvar i ordinärt boende med insatser så länge som det är möjligt. : Det är alltid bra att få diskutera. : Granskning av och riktlinjer för dokumentation. Infor- mation eller annan återkoppling till handläggarna i kommunerna. : Inte bara vara en kontrollerande instans utan arbeta mera med råd och stöd. : Tillskapa träffpunkter där det anges möjligheter att dis- kutera och forma större likheter i länet. : Vet ej hur. Svårigheter emellanåt då det gäller personer med missbruksproblematik. a) Saknar kommunen råd och anvisningar från , när det gäller kommuners materiella handläggning (dvs. hand- läggning i sak) av ärenden om bistånd i form av bl.a. särskilda boenden? Ja: , , , , , Norr- tälje, , , Nej: , , , , , , , , , , b) Om ja, ange närmare vad dessa skulle avse. : Råd för att få en mera enhetlig handläggning. Exempelvis nivå på skälig levnadsnivå och stora omvårdnadsbehov. : Lagligheter – handläggning, tider, utredningens inne- håll. : Den gamla Handläggning – Dokumentation inom (gul) används. Via internet finns RixLex. En ny utmärkt skrift från i är Social dokumentation inom äldreomsorgen, en vägledning. Handläggar- na försöker alltid använda sig av tips på litteratur och sajter. Råd och anvisningar från skulle också vara välkommet. : Det är alltid bra med vägledning. : Föreskrifter och/eller allmänna råd för handläggning motsvarande det som finns i övrigt inom för de in- satser som ges till äldre och psykiskt funktionshindrade. : Tolkningar utifrån rättspraxis för vilka kriterier som bör uppfyllas för när särskilt boende bör beviljas, t.ex. ordinär bostadstillgänglighet, tidigare hjälpinsatser. : Anvisningar och råd. Hur skulle man kunna komma till rätta med problemet att kom- muner fattar gynnande beslut om bistånd i form av särskilda boenden utan att sedan verkställa besluten inom rimlig tid? : Det framtida behovet av platser i särskilt boende måste noggrant kartläggas och nya platser tillskapas i enlighet med kon- staterat behov. : Ett gynnande beslut skall fattas om behov föreligger, men det bär tydligt framgå i beslutet hur behovet skall tillgodoses om biståndet inte kan verkställas inom rimlig tid. Den enskilde kan då överklaga detta och påföljder kan åläggas kommunen. : Genom att fatta avslagsbeslut. : Eftersom kommun ger avslag trots bedömt behov så upprätthålls rättssäkerheten för den enskilde. : Genom att den enskilde får möjlighet att överklaga beslutet , t.ex. . : Genom att se till att det finns boenden så att det räcker. : Genom att få mera resurser, både ekonomiska och personal. : Genom att införa en överklagningsmöjlighet trots att beslutet är gynnande, dvs. kunna överklaga den uteblivna verk- ställigheten. : Genom klara, centrala riktlinjer rörande handläggning. : Genom att ge avslag på grund av platsbrist. : Ekonomiska resurser i relation till behov. Med minskade skatteintäkter i kommunen blir gapet allt större mellan lagstiftning och möjligheten att leva upp till dess intentioner. : Kommunen ger delavslag om beslutet inte kan verk- ställas . : Skapa trygghet genom att utveckla , lättillgänglig avlastning, dagverksamhet, lediga platser på särskilda boenden. Alltså: inget stopp i kedjan ger trygghet och det i sin tur minskar efterfrågan. : Mer ekonomiska resurser till kommunerna. : Genom en möjlighet att överklaga om beslutet ej verkställs inom . : Genom en tidsgräns för verkställighet så att det finns en möjlighet att överklaga. : Genom vitesföreläggande. a) Har kommunen riktlinjer för biståndsbedömning avseende äldreomsorgen? Ja: , , , , , , , , , , , , , , Nej: , , , b) Om ja, bifoga riktlinjerna. Finns endast muntliga riktlinjer, redogör för dessa. : Se bifogade riktlinjer. : Riktlinjer för hemtjänst, rutiner för dokumentation och policy för korttidsboende bifogas. : Se bifogade riktlinjer. : Riktlinjer i olika delar är under utarbetande. : Biståndsenheten håller på att arbeta fram riktlinjer för biståndsbedömning . skall fatta beslut om dessa . : Riktlinjer är under utarbetande, men ej fastställda. : Se bifogad tjänsteskrivelse. Muntligt: skälig levnadsnivå för sommargäster skall vara lägre än för kommuninnevånare. : Kommunen har en kvalitetskedja, verksamhetsplan, kvalitets- handbok, kvalitetsplan för respektive arbetsenhet, målstyrd arbets- plan på individnivå. : Se bilaga. : Riktlinjer för biståndshandläggare bifogas. Särskilda frågor om handläggningen a) Hur öppnas ett ärende om bistånd i form av särskilt boende, muntligen eller skriftligen? Både och: , , , , , Deger- fors, , , , , , Sunds- vall, Skriftligen: , , , , : Muntligen och skriftligen. Mestadels muntligen genom kontakter med sökande, anhöriga eller vid vårdplaneringar. : Tills nu muntligt, men man håller på att ta fram en skriftlig ansökningsblankett. : I huvudsak muntligen. : Ärendet aktualiseras och öppnas när skriftlig eller muntlig ansökan inkommit. Därefter påbörjas utredningen, oftast via hem- besök. b) Hur dokumenterar kommunen handläggningen av ärendet från det att den enskilde framställer ett önskemål om bistånd i form av särskilt boende till dess att kommunen fattar ett beslut i frågan? : Utredning genomförs i enlighet med socialtjänstlagen och dokumenteras i särskilt verksamhetsprogram (IT-program) för äldreomsorgen. : Handläggaren öppnar ett ärende i datasystemet Pro capita och skriver därefter utredningen. En akt upprättas och övriga skrivna handlingar förvaras i den. : Löpande i journal, utredning. : Öppnar ärendet, lägger upp personakt och fortsätter utredningen. : Löpande anteckningar i datasystem. Innan beslut fattas skrivs ett ärendeblad. : Se rutiner för dokumentation. Ett dataprogram, , används som verksamhetssystem. : Löpande journalanteckningar i vård- och omsorgssystemet. : Enligt förvaltningslagen, handläggningsrutiner i ett speciellt datasystem. : Datum då ärendet öppnas. Datum då beslut fattas. Registrerar att ansökan har kommit in, 2. Skriver en utredning i anslutning till hembesök/vårdplanering, 3. För löpande anteckningar om det som händer i ärendet. : Ansökan – utredning – journal, i datasystem.