sou · GSB3134 · 2005-01-01 00:00:00 — I dessa anges mål, bemyndiganden och handlingsregler för bl.a. inriktningen av befolkningsskyddet. Ytterst styrs dock produktionen av skyddsrum av för- svarsbeslut. Försvarsbeslutens förutsättningar i form av hotbilder har av förutvarande () och ÖB omsatts i styrande regler för att planera befolkningsskyddet. Dokumentet Grundsyn för regionala mål- och riskanalyser var det grundläggande styrinstrumentet när det gällde de regionala myndigheternas genomförande av regionala mål- och riskanalyser. Översynen av systemet med mål- och risk- analyser med anledning av den förändrade hotbilden för- svarsbeslut resulterade i en kraftig minskning av antalet mål som bedömdes ha stor risk för att bli attackerade. Dessa mål hade tidi- Skyddsrum och skyddade utrymmen gare stor betydelse för skyddsrumsplaneringen. Den allt gynnsam- mare säkerhetspolitiska bedömning som gjorts har medfört att skyddsrumsplaneringen nu i princip har av- stannat. Enligt 3 § första stycket skall kommunen besluta om byggande av skyddsrum samt, i den omfattning staten ställer medel till förfo- gande, kontrollera att inrättade skyddsrum har en tillfredsställande skyddsförmåga. Enligt andra stycket i samma paragraf skall kom- munen också besluta om byggande av skyddade utrymmen. Planeringsprocessen för skyddsrumsbyggandet kan översiktligt beskrivas på följande schematiska sätt. (tidigare: län) FoBef (CB/MB) Källa: Hinder för ett effektivare resursutnyttjande, RRV 2001:9 Skyddsrum och skyddade utrymmen Enligt 4 § skall kommunen föra ett register över samtliga skydds- rum i kommunen och över de skyddade utrymmen som planlagts. I 5–7 §§ finns regler om hur skyddsrummen skall placeras och utformas. Enligt 5 § skall skyddsrummen placeras och utformas med hänsyn till befolkningens möjligheter att efter varning hinna fram till dem och att uppehålla sig där som be- hövs. Med de korta förvarningstider som ges med dagens vapen blir den tid som står till förfogande för att uppsöka ett skyddsrum vid ett angrepp väldigt kort. Detta för med sig att skyddsrummens upptagningsområde är relativt litet. Enligt 6 kap. 2 § förordningen om civilt försvar skall antalet platser i skyddsrummen beräknas med hänsyn till befolkningsutvecklingen inom de områden där skyddsrummen skall byggas. När storleken på skyddsrummen be- stäms skall man räkna med en nettogolvyta om för varje person som skall beredas plats i utrymmet. Skyddsrummen skall vidare enligt 6 § utformas så att de under fredstid kan användas för andra ändamål. De skall dock skyndsamt kunna ställas i ordning. Syftet med bestämmelsen är att hålla kost- naderna för skyddsrummen nere genom att de i fred kan används för andra ändamål. Anpassningen till fredsanvändningen får emel- lertid inte drivas längre än att utrymmet enligt gällande föreskrifter kan ställas i ordning . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får enligt 7 § meddela ytterligare föreskrifter eller i särskilda fall be- sluta om hur skyddsrum och skyddade utrymmen skall utformas och utrustas. Med stöd av bestämmelsen har regeringen i 6 kap. 4 § förordningen om civilt försvar bemyndigat att meddela sådana föreskrifter eller i särskilda fall besluta om hur skyddsrum och skyddade utrymmen skall utformas, utrustas och underhållas samt om hur de får användas. Genom bestämmelsen ges en möjlighet att skapa särskilda lösningar för vissa udda skyddsrumsprojekt. Med stöd av regeringens bemyndigande ger Statens räddnings- verk ut föreskrifter om utförande, utrustning och användning av skyddsrum, SRVFS 1998:6. ger dessutom ut pub- likationen Skyddsrumsregler SR, som i handboksform ger vägled- ning till den som avser att planera, bygga, utrusta eller underhålla ett skyddsrum. Publikationen reviderades och har beteckningen SR 03. I 11–16 §§ finns närmare bestämmelser om vem som bär ansva- ret för att skyddsrum byggs och underhålls. Skyddsrum och skyddade utrymmen Skyddsrum har i första hand inrättats vid ny-, till- och ombygg- nadsarbeten. För att sådana byggnadsarbeten skall få påbörjas krävs som huvudregel att en bygganmälan görs till i kommunen minst i förväg. Bestämmelser om bygganmä- lan finns i 9 kap. 2 § (1987:10). En bygganmä- lan krävs bl.a. vid uppförande eller tillbyggnad av en byggnad (p. 1) och i de fall arbetena avser sådana ändringar av en byggnad som berör konstruktionen av de bärande delarna eller som avsevärt på- verkar dess planlösning (p. Förutom bygganmälan skall, enligt 6 kap. 8 § lagen om civilt för- svar, en särskild skriftlig underrättelse lämnas till kommunen av den som har för avsikt att utföra sådana byggnadsåtgärder som an- ges i 9 kap. 2 § 1 och 3 inom ett område där skyddsrum skall byggas. Kommunen skall till den som lämnat en sådan underrättelse lämna besked om skyddsrum skall byggas i byggnaden eller anläggningen s.k. skyddsrumsbesked och, om så är fallet, lämna uppgift om det antal personer som skall kunna få plats i skyddsrummet. Kommunen skall vidare förelägga den som lämnat underrättelsen att vidta åtgärder i enlighet med beskedet. Enligt 9 kap. 12 § får byggnadsarbeten inte påbörjas förrän skyddsrumsbesked har företetts för byggnads- nämnden om sådant krävs. Lagen om civilt försvar innehåller inte någon bestämmelse mot- svarande den som förut fanns i 68 § civilförsvarslagen (1960:74), som innebar en skyldighet för fastighetsägare att tåla ett intrång i byggnaden för skyddsrumsbyggande. I propositionen till lagen om civilt försvar föreslogs att den nämnda bestämmelsen skulle tas bort och att reglerna om expropriation i stället skulle tillämpas.2 Enligt 2 kap. 6 § expropriationslagen (1972:719) får expropria- tion ske för det militära försvaret eller för annat ändamål som är av särskild betydelse för totalförsvaret. I praktiken kommer expropri- ation som regel till användning bara när andra utvägar att nå det avsedda målet är stängda. I de flesta fall torde den enskilde vara be- redd att överlåta mark eller tåla ett intrång på skäliga villkor till den som vill tillgodose ett expropriationsändamål. Principen är att möj- ligheten till frivillig uppgörelse först bör undersökas innan expro- priation tillgrips. Detta har ansetts komma till uttryck i lagen ge- nom 2 kap. 12 § första stycket där det sägs att expropriationstill- 1994/95:7 s. 75. Skyddsrum och skyddade utrymmen stånd inte skall meddelas, om ändamålet lämpligen bör tillgodoses på annat sätt. Enligt uppgifter som utredningen inhämtat från Statens rädd- ningsverk har expropriationslagen inte i något fall behövt tillämpas när utrymme för skyddsrum har behövts. Skyddsrummen har re- gelmässigt kunnat byggas med fastighetsägarnas medverkan och mot en ersättning som bestämts i enlighet med de regler som finns i förordningen om civilt försvar. Den formella gången för byggande av ett skyddsrum kan beskrivas enligt följande. Byggherren anmäler sin avsikt att bygga (8 §). Den som avser att bygga inom ett skyddsrumsområde skall anmäla detta till kommunen, så att denna kan avgöra om skyddsrum skall byg- gas eller inte. För att efterföljande projektering, byggande och kontroll inte skall försenas bör denna anmälan göras före planerad byggstart. Kommunen lämnar därefter besked om byggande av skydds- rum (8 §), ett s.k. skyddsrumsbesked. Beskedet är ett tidsbe- gränsat föreläggande kopplat till ett byggobjekt, som beträf- fande uppförandet följer plan- och bygglagens regler. Skydds- rummet skall vara en funktion i detta bygge. Därefter sker projektering av byggherren. Skyddsrumsbeskedet ger byggherren vetskap om att skyddsrumsfunktionen skall projekteras in i den byggnad han avser att bygga. Det är hans ansvar att skyddsrumsfunktionen projekteras enligt de regler som följer av lagen (1994:1720) om civilt försvar och därtill knutna förordningar och föreskrifter. När projekteringen är avslutad gör byggherren en bygganmä- lan. Skyddsrumsbyggandet är kopplat till att byggobjektet som sådant förutsätter bygganmälan enligt för att få utföras. Skyddsrumsfunktionen ingår då som en del i pro- jekteringen och kommer att omfattas av kontrollsystemet. Kommunen kallar därefter till byggsamråd. Ett sådant skall all- tid hållas såvitt gäller skyddsrumsfunktionen. Det är dock samma samråd som gäller för hela byggprojektet. Vid byggsamrådet sker en genomgång av hur gällande föreskrif- ter på området skall kunna uppfyllas (9 §). Skyddsrum och skyddade utrymmen kunna visa att han kan klara av att fullfölja skyddsrumsbygget på ett korrekt sätt. Detta gör han genom att visa upp den genomförda projekteringen av skyddsrumsfunktionen och fö- reslå en kontrollplan med tillhörande förslag till Sakkunnig fy- siskt skydd (en av certifierad person). beslutar därefter om kontrollplan och sak- kunnig. Eftersom kommunen inte får utfärda det slutliga bevi- set för skyddsrummet förrän alla krav är uppfyllda, är det vik- tigt att det finns en heltäckande kontroll från bygg- samrådet fram till färdigställt skyddsrum. Utan beslutad kon- trollplan och sakkunnig kontrollant för skyddsrummet kan därför inte bygget fortsätta. Under byggnationen utför en Sakkunnig fysiskt skydd kontrol- ler enligt kontrollplan SR. Kontroll sker genom att samtliga handlingar granskas före byggstart, besiktning sker därefter när schaktning utförts och innan gjutning av golv sker. Vidare skall besiktning utföras före dubbling av väggform och före gjutning av tak. Efter varje besiktning utfärdas ett sakkunnigintyg. nämnda moment är de ur säkerhetssynpunkt viktigaste, men även övriga moment skall kontrolleras. För dessa räcker det dock att byggherren gör en egen kontroll som dokumenteras. Sakkunnigintygen om att olika byggmoment är avklarade utan anmärkning enligt den fastställda kontrollplanen skall lämnas in till . Dessa intyg fordras eftersom byggmo- menten inte kan kontrolleras när byggnationen är färdigställd. När skyddsrummet färdigställts gör en be- siktning med utgångspunkt från de sakkunnigintyg som finns enligt kontrollplanen. Detta är en myndighetsbesiktning inför den ersättning som staten skall betala ut när skyddsrummet är färdigställt. Därefter utfärdar ett skyddsrumsbevis. Be- viset innebär att skyddsrummet formellt är ett skyddsrum och att ägaren har underhållsansvar. utfärdar också ett slutbevis. Själva byggna- tionen, i vilken skyddsrumsfunktionen ingår, är underkastad reglerna i . Detta betyder att ett slutbevis utfärdas när byggprojektets kontrollplan är uppfylld. Skydds- rumsbeviset kan ses som en del i detta uppfyllande men har formellt inte med plan- och bygglagens kontrollsystem att göra. Skyddsrum och skyddade utrymmen Enligt 6 kap. 3 § lagen (1994:1720) om civilt försvar är det, som tidigares sagts, kommunens ansvar att kontrollera att inrättade skyddsrum har en tillfredsställande skyddsförmåga. Kontroll skall ske i den omfattning staten ställer medel till förfogande. Enlig 6 kap. 25 § förordningen (1995:128) om civilt försvar har kommunen rätt till ersättning av staten för kostnader som uppkommer för kommunen på grund av skyddsrumskontroller. Enligt samma be- stämmelse i förordningen är det som betalar ut ersättningen enligt beslut. får efter samråd med meddela föreskrifter om hur ersättningarna skall bestämmas (se SRVFS 1997:1). Det finns ungefär 70 000 skyddsrum i . Dessa har byggts och har olika byggtekniska förutsättningar och anpassningsmöjligheter till den användning byggnaden är av- sedd för. Gemensamt för skyddsrummen är dock att de skall upp- fylla vissa tekniska krav för att anses kunna ge ett tillfredsställande skydd. Uppgiften för den kommunala kontrollverksamheten är att tillse att dessa krav uppfylls. Det skyddsrumsregister som kommunen enlig 6 kap. 4 § i lagen är skyldig att föra utgör underlag för kontrollverksamheten. kontrolleras av skyddsrumsbeståndet. Anta- let kontroller styrs som tidigare nämnts av hur mycket medel som anslås därtill av staten. uppgår budgeten till . upprättar en förteckning över samt- liga kommuner med angivande av det antal skyddsrum som skall kontrolleras i respektive kommun. Skyddsrumskontrollerna skall utföras av kontrollanter som är certifierade av . Vissa kommuner har an- ställda med sådan behörighet medan andra anlitar konsulter för uppgiften. När ett skyddsrum tagits ut för kontroll underrättar kontrol- lanten fastighetsägaren om detta. Det är fastighetsägaren som har ansvaret för att skyddsrummet är tillgängligt för kontroll. Vid kon- trollen följer kontrollanten checklistor som fastställts av . Efter utförd kontroll skall ett utlåtande upprättas som utgör beslutsunderlag för kommunen. Även för dessa finns utarbetade riktlinjer av . Om det vid kontrol- len upptäcks några fel eller brister skall kontrollanten avgöra vem som skall bekosta att dessa åtgärdas. Beror felet på att fastighets- Skyddsrum och skyddade utrymmen ägaren eftersatt underhållet av skyddsrummet, gjort otillåtna in- grepp i det eller på annat sätt varit försumlig, får han stå kostnaden för att felet rättas till. I annat fall skall staten stå för kostnaden. För det fall staten skall bära kostnadsansvaret skall kontrollanten avgö- ra om upptäckta fel och brister skall åtgärdas direkt eller först . Med kontrollantens utlåtande som underlag beslutar kommunen om föreläggande för fastighetsägaren att vidta åtgärder för att skyddsrummet skall uppfylla ställda krav. Även beslut om föreläg- gande sker enligt mallar som utarbetats av . För komplicerade arbeten kan extra besiktningar krävas. Detta skall då anges i föreläggandet till fastighetsägaren. Vid en sådan skydds- rumsbesiktning skall kontrollanten följa upp att fel som angetts i föreläggandet blivit åtgärdade och att det skett på ett korrekt sätt. Kontroll utöver vad som anmärkts i föreläggandet får inte ske. Så- dana utföranden som inte kan godkännas vid skyddsrumsbesikt- ningen skall kontrolleras av kontrollanten vid en eller flera efterbe- siktningar. Om inga anmärkningar finns mot ett skyddsrum, eller när gjorda anmärkningar har åtgärdats, skall kommunen utfärda ett skydds- rumsbevis. Enligt Statens räddningsverks riktlinjer får ett kontroll- ärende inte ta än om det inte finns särskilda skäl. Som tidigare nämnts har kommunen ett ansvar för att skydds- rumsregistret är aktuellt. När en skyddsrumskontroll är avslutad skall registret uppdateras och uppgift lämnas till för uppdaterande av det centrala skyddsrumsregistret. I samband med att uppgiften lämnas till kan kommunen begära er- sättning för utförd kontroll. Enligt 70 § andra punkten förordningen (2000:308) om fastig- hetsregister får en kommun, en länsstyrelse eller Statens rädd- ningsverk som tilläggsinformation till uppgifter i byggnadsdelen redovisa uppgifter om att skyddsrum finns i en byggnad. Enligt 6 kap. 19 § lagen (1994:1720) om civilt försvar får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer besluta att ett ut- rymme inte längre skall vara skyddsrum. Ett sådant bemyndigande har genom 6 kap. 14 § förordningen (1995:128) om civilt försvar getts till , som efter hörande av Skyddsrum och skyddade utrymmen får besluta om avveckling av skyddsrum om det finns särskilda skäl. Berörda fastighetsägare och kommunen skall underrättas om ett sådant beslut. Enligt 10 kap. 1 § förordningen får ett beslut av läns- styrelsen överklagas hos . Någon rätt till domstolsprövning finns emellertid inte när det gäller frågan om avveckling av skyddsrum. Skyddsrum började byggas i . Först genom bestämmelser som tillkom fick emellertid skyddsrummen den tekniska standard som kan förknippas med begreppet skyddsrum. Enligt riktlinjer från Statens räddnings- verk bör därför skyddsrum som är byggda avvecklas, så- vida det inte finns särskilda skäl för att de skall få vara kvar. –1961 byggdes s.k. splitterskyddsrum. Des- sa är mycket små, först avsedda för högst 10 personer, senare högst 25 personer. Splitterskyddsrummen är utförda utan detona- tionsskydd och gasskydd, men i övrigt som skyddsrum. Stommen ger ett relativt gott skydd mot strålning och splitter. Ursprungligen var dessa skydd främst avsedda för s.k. aktiv personal och inte för längre vistelse. I och med att reglerna skärptes när det gäll- de kraven på uthållighet ansågs splitterskyddsrummen inte längre uppfylla kravet på fullgott skydd. Ett splitterskyddsrum motsvarar närmast ett skyddat utrymme, dock med den skillnaden att det byggts redan i fredstid i samband med nyproduktion. Statusen skyddsrum kvarstår dock så länge det inte avvecklas genom ett ak- tivt beslut i det enskilda fallet. Statens räddningsverks bedömning är att dessa skyddsrum generellt skall avvecklas efterhand som de påträffas vid ordinarie kontroller, såvida det inte i det enskilda fallet finns särskilda skäl för ett bevarande som skyddsrum. När det gäller skyddsrum byggda senare än 1945 måste det enligt finnas mycket starka och tydliga skäl för att av- veckling skall få ske. Grundregeln måste enligt verket vara att skyddsrum skall bevaras och vårdas genom fastighetsägarnas för- sorg. Den som är skyldig att bygga och utrusta ett skyddsrum har enligt 6 kap. 20 § första stycket lagen (1994:1720) om civilt försvar rätt till ersättning av staten för de merkostnader som därigenom uppkom- mer. Skyddsrum och skyddade utrymmen Enligt andra stycket i samma paragraf beslutas ersättningen av re- geringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. En ansö- kan om ersättning görs hos enligt 6 kap. 15 § förord- ningen (1995:128) om civilt försvar. Skyddsrumsbevis skall bifogas till ansökan. Ersättningen, som består av grundbelopp och tilläggs- belopp, betalas ut av enligt beslut. Ersättningen beräknas enligt schablonbelopp som fastställts genom förordningen. I ersättningen ingår även ersättning för fram- tida underhåll av skyddsrummet (6 kap. 20 § förordningen). Är den ersättningsberättigade inte redovisningsskyldig för moms skall enligt 6 kap. 21 § lagen om civilt försvar sådan läggas på er- sättningsbeloppet. Eftersom mervärdesskatt torde utgöra en kost- nad för den som inte är skyldig att redovisa sådan förefaller be- stämmelsen vara överflödig i detta sammanhang. Det kan däremot finnas anledning att i förordningen, som upptar schablonbelopp, närmare ange om dessa belopp avses exklusive eller inklusive moms. Den som skall bygga och utrusta ett skyddat utrymme eller ett skyddsrum i en befintlig byggnad har enligt 6 kap. 22 § rätt till er- sättning av staten för sina kostnader. Detsamma gäller den som är skyldig att underhålla ett sådant utrymme och den som efter före- läggande gjort förbättringsåtgärder i ett skyddsrum. Ersättning lämnas dock inte för åtgärder som har föranletts av att ägaren efter- satt underhållet av skyddsrummet, gjort otillåtna ingrepp i det eller på annat sätt varit försumlig. Ersättning beslutas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Enligt 6 kap. 20 § för- ordningen görs en ansökan om ersättning till . Ersätt- ningen betalas ut av efter beslut av länssty- relsen. Enligt bestämmelsen ingår ersättning för underhåll av ett skyddsrum i den schablonersättning som utgår vid byggandet av skyddsrummet. Även kommunen har rätt till statlig ersättning för kostnader som den haft för att bygga skyddsrum enligt 6 kap. 23 §. När ersätt- ningen till kommunen bestäms skall skälig hänsyn tas till det värde som de vidtagna åtgärderna kan ha för byggnadens eller anlägg- ningens användning i fred. Kommunen har rätt till förskott på er- sättningen om det finns särskilda skäl till det. Enligt lagen om civilt försvar utgår inte någon särskild ersättning till fastighetsägaren för själva upplåtelsen av ett utrymme till skyddsrum. Det får förmodas att lagstiftaren ansett att det intrång eller den rådighetsinskränkning som ianspråktagandet av ett ut- Skyddsrum och skyddade utrymmen rymme för skyddsrum innebär för fastighetsägaren inte bör ersättas särskilt utöver den ersättning som utgår för kostnader. Om fastighetsägaren inte frivilligt går med på att ett skyddsrum byggs i fastigheten kan det bli frågan om att tillgripa expropriation, som tidigare nämnts i avsnitt 5.3. För det fallet bestäms eventuell ersättning för intrång enligt den lagen. 5.3Utredningens överväganden och förslag Utredningens förslag: En ny lag om skyddsrum införs. Begreppet skyddat utrymme avskaffas. alla utrymmen för skydd av befolkningen i krig skall ha samma status och vara utformade och utrustade för att motstå verk- ningarna av sådana stridsmedel som kan antas komma till an- vändning i krig. Om läget skulle kräva skyndsamma åtgärder för skydd av befolkningen i krig får skyddsrummen utformas och utrustas så att de i största möjliga utsträckning motstår sådana verkningar. Planeringsansvaret för skyddsrumsproduktionen centraliseras och läggs över på en statlig myndighet, lämpligen Statens rädd- ningsverk. Även ansvaret för byggande, besiktning och kontroll av skyddsrum, som ligger på kommunerna, förs över till en statlig myndighet. Eftersom kommunerna inte längre skall ha något ansvar för skyddsrumsplaneringen finns det inte anledning att de skall ha kvar uppgiften att föra skyddsrumsregister. Den uppgiften bör i stället ligga på den myndighet som får ansvaret för skyddsrums- planeringen . Som redan framgått föreskriver lagen (1994:1720) om civilt försvar att befolkningen skall kunna erbjudas fysiskt skydd i krig i form av skyddsrum och skyddade utrymmen. De förstnämnda uppförs i fred och skyddar efter iordningställande mot olika typer av vapen- verkan. Skyddade utrymmen är ett enklare skydd som planeras i fred och byggs ut under höjd beredskap. Skyddsrum och skyddade utrymmen Behovet av fysiskt skydd för befolkningen i krig har varit föremål för ett stort antal utredningar. Ett flertal utred- ningar och studier genomfördes av olika myndigheter på uppdrag av regeringen års försvarsbeslut.3 Men även i tiden därefter har utredningar förekommit. Dessa har främst haft till uppdrag att utreda möjligheterna att väsentligt minska skydds- rumsbyggandet. Skyddsrumsbyggandet har numera i princip upphört. Regering- ens direktiv till har varit att någon skyddsrumsproduktion inte skall förekomma. Utredningen har inte sett det som sin uppgift att ta ställning till om det bör förekomma någon skyddsrumsproduktion och inte heller att försöka besvara frågan om det finns ett överskott på skyddsrumsplatser eller en brist på sådana. Av avgörande betydelse för det senare är naturligtvis hur behovet definieras. En utgångspunkt som utredningen intagit är att det skydds- rumsbestånd som finns är en resurs som skall bevaras och kontrolleras för att , om det skulle uppstå ett behov av fysiskt skydd i krig, kunna användas för sitt ändamål. Även om det inte byggs några skyddsrum bör det finnas ett regelverk som tillåter att produktionen kan sättas i gång om det skulle behövas . 5.3.2Behovet av lagstiftning och den lagtekniska lösningen Regler om skyddsrum och skyddade utrymmen finns i 6 kap. lagen (1994:1720) om civilt försvar. Som redan tidigare nämnts har skyddsrumsbyggandet numera i princip upphört. Vid en översyn av lagen om civilt försvar väcks därför naturligen frågan om det finns anledning att behålla det täm- ligen detaljerade regelverk som finns . Det befintliga beståndet av skyddsrum skall även i fortsättningen underhållas och kontrolleras. Regler behövs därför på i vart fall dessa områden. Som redan inledningsvis anförts bör det finnas ett regelverk som tillåter att produktionen kan sättas i gång om det skulle behövas . Bestämmelser om vem som skall ha planeringsansvaret 3 En närmare redovisning av viktigare utredningar på området lämnas i Krisberedskaps- myndighetens utredningsrapport inriktning av befolkningsskyddet, KBM 2004, s. 19 ff. Skyddsrum och skyddade utrymmen för skyddsrumsproduktionen bör alltså finnas kvar. Det finns ock- så skäl att behålla regler som tar sikte på själva skyddsrumspro- duktionen, eller med andra ord vem som har ansvaret för att plane- rade skyddsrum byggs och hur denna process skall gå till. Om en produktion skulle behöva sättas i gång får det förmodas bli i form av s.k. bristtäckningsproduktion i befintlig bebyggelse.