sou · GSB336d3 · 2005-01-01 00:00:00 — ensamstående med skattepliktiga tillgångar värderade till mer än och samtaxe- rade med skattepliktiga tillgångar värderade till mer än . Uppgifterna gäller år 2003.1 Det är den skattepliktiga förmögenheten som redo- visas. Tillgångarna värderas efter de regler som gäller i skattelag- stiftningen, och de tillgångar som inte är skattepliktiga redovisas inte. Detta ger en överblick av hur de skattepliktiga förmö- genheterna är fördelade och vilka egenskaper som utmärker de hushåll som betalar förmögenhetsskatt. Sammanställningen visar att cirka 181 000 hushåll betalade förmögenhetsskatt . Nettoförmögenheten (tillgångar minus hushåll var i genomsnitt värderade kronor och de betalade i genomsnitt Några få höga värden medelvärdet kraftigt, medianvärdet var De sammanlagda intäkterna till beräknas till . Hushållens tillgångar varierar kraftigt i värde. En majoritet av hushållen – cirka 112 000 hushåll – har en skattepliktig förmögen- het . En liten minoritet – totalt cirka 4 000 hushåll – har en skattepliktig förmögenhet värderad till . Tabell 1 visar antalet hushåll med skattepliktig förmögenhet efter den beskattningsbara förmögenhetens storlek. 1 I de fall hela hushållet karakteriseras efter en individ i hushållet är det hushållsförestånda- rens (den person vars personliga inkomst bäst överensstämmer med hushållets totala inkomst) egenskaper som bestämmer hushållet indelning. Datan är , men är framskriven med mikro- simuleringsmodell FASIT. Antal hushåll och inbetalad förmögenhetsskatt. Hushållen uppdelade efter beskattningsbar förmögenhet -0,5 0,5-1,0 1,0-2,0 2,0-3,0 3,0-5,0 5,0-10,0 Källa: Beräkningar från storurvalet Förmögenheterna kan delas upp i olika tillgångsslag. I denna över- sikt delas dessa upp i småhus för permanentboende, fritidshus etc., bankmedel, aktier, övriga tillgångar och skulder.2 Statistiken visar sig att sammansättningen av tillgångar och skulder för de hushåll vars förmögenheter beskattas till består av småhus för permanentboende, fritidshus, bankmedel, aktier, medan övriga tillgångar utgör . De sammanlagda skulderna minskar förmögenheterna . I tabell 2 redovisas de beskattningsbara tillgångarnas samman- sättning för hushållen efter storleken på den beskattningsbara för- mögenheten. De olika tillgångsslagen varierar mellan de olika grup- perna. Andelen småhus minskar ju större hushållets beskattnings- bara förmögenhet är, medan det motsatta gäller för tillgångsslagen aktier och övriga tillgångar. 2 Småhus för permanentboende omfattar småhusenheter för permanentboende och jord- bruksfastigheter inklusive tomtmark. Fritidshus etc. omfattar småhusenheter för fritidsboende och fastigheter i utlandet inklu- sive tomtmark. Bankmedel omfattar bankmedel, räntebärande värdepapper, räntefonder och premie- obligationer. Aktier omfattar aktier på A- O-listorna, aktiefonder, optioner och förmögenhetsskatte- pliktiga försäkringar. Övriga tillgångar är en restpost som uppstår när SCB jämför taxerad förmögenhet från självdeklarationen med motsvarande belopp från registerdata. Det kan vara frågan om onoterade aktier, bostadsrätter, bilar, båtar eller andra tillgångar. De beskattade förmögenheternas sammansättning efter förmögenhetens storlek -0,5 0,5-1,0 1,0-2,0 2,0-3,0 3,0-5,0 5,0-10,0 Källa: Beräkningar från storurvalet Delas hushållen upp efter hushållsföreståndarens ålder syns ett tydligt livscykelmönster, vilket redovisas i tabell 3 och tabell 4. Ett litet antal av de yngre hushållen redovisar en beskattningsbar för- mögenhet över fribeloppet. Antalet stiger sedan med åldern och är som högst för att därefter avta. Antalet hushåll i de yngsta åldersklasserna som redovisar förmö- genhet är så pass få att inga säkra slutsatser kan dras. I de övriga åldersgrupperna visar det sig att både andelen fastigheter och övriga tillgångar sjunker ju äldre hushållet blir, medan det motsatta gäller för finansiella tillgångar (bankmedel och aktier). Andelen skulder i förmögenheten sjunker också ju äldre hushållen blir. Bilaga 6 SOU 2004:36 Hushållen uppdelade efter ålder Källa: Beräkningar från storurvalet De beskattade förmögenheternas sammansättning förde- lat över åldersgrupper Källa: Beräkningar från storurvalet Om hushållen delas upp efter hushållens sammansättning, som i tabell 5, visar statistiken att av de hushåll som har en beskattnings- bar förmögenhet har samboende i genomsnitt en högre förmögen- het än ensamstående i övrigt jämförbara hushållssituationer. Det är också en större andel av de samboende som redovisar en förmö- genhet än det är av de ensamstående. Den grupp där störst andel redovisar en skattepliktig förmögenhet är samboende pensionärer. SOU 2004:36 Bilaga 6 Hushållen uppdelade efter hushållens sammansättning Källa: Beräkningar från storurvalet I tabell 6 redovisas förmögenheternas sammansättning med hus- hållen uppdelade efter hushållens sammansättning. Resultaten visar att småhus utgör en större andel av förmögenheterna för hushåll med barn än för hushåll utan barn. Hushåll utan barn har också i genomsnitt en mindre andel skulder än hushåll med barn. Pensio- närshushållen skiljer ut sig genom att ha en större andel bankmedel än övriga hushåll. De beskattade förmögenheternas sammansättning efter hushållens sammansättning Källa: Beräkningar från storurvalet I tabell 7 är hushållen uppdelade efter inkomststandard3 i inkomst- deciler4. Statistiken visar att andelen hushåll som redovisar en skattepliktig förmögenhet ökar med inkomsten. Andelen hushåll som redovisar förmögenhet i decil 1 är mindre än en procent. Denna andel ökar successivt t.o.m. decil 9 och i decil 10 tar andelen ett hopp uppåt. I denna decil är andelen som redovisar en skatte- pliktig förmögenhet cirka 13 procent.5 av de hushåll som redovisar skattepliktig förmögenhet återfinns i decil 10, och mer än två tredjedelar av förmögenhetsskatten betalas av dessa hushåll. 3Med disponibel inkomst avses summan av marknadsinkomster och positiva transfereringar minus skatter och negativa transfereringar. Denna summa divideras med en ekvivalensskala, som är ett mått på hushållets försörjningsbörda, för att få fram inkomststandarden. 4Befolkningen delas in i tio lika stora grupper med stigande inkomst. 10procent av hushållen med lägst inkomst, i decil 2 ingår de av hushållen med näst lägst inkomst osv. till decil 10 där de av hushållen med högst inkomst återfinns. 571 000 av 557 000 Hushållen uppdelade efter inkomststandard exklusive kapitalvinst och inbetalad förmögenhetsskatt Källa: Beräkningar från storurvalet I tabell 8 redovisas de beskattade förmögenheternas sammansätt- ning med hushållen uppdelade efter inkomststandard i decilgrup- per. Förmögenheternas sammansättning varierar mellan de olika decilerna. Bortsett från decil 1 är andelarna för de olika tillgångssla- gen relativt fram t.o.m. decil 9. 1 och decil 10 är småhusens andel av förmögenheten lägre, medan övriga tillgångars andel av förmögenheten är högre. De beskattade förmögenheternas sammansättning efter hushållens inkomststandard exklusive kapitalvinst och inbetalad förmögenhetsskatt Källa: Beräkningar från storurvalet I tabell 9 hushållen indelade efter vilken region de bor i (H-regio- ner6). Det finns tydliga regionala skillnader för hur stor andel av hushållen som betalar förmögenhetsskatt. Andelen hushåll som redovisar förmögenhet är störst i , följt av och och därefter övriga . Den genomsnittliga förmö- genheten, och därmed också förmögenhetsskatten, är också högst i och följs av övriga . 6 H-regionerna är i allmänhet inte geografiskt sammanhängande, utan utgår från befolk- ningsstrukturen. Det finns sju stycken H-regioner i ,. H1 – /A-region H3 Större städer – Kommuner med mer än 90 000 invånare inom radie från kommuncentrum (med kommuncentrum avses den folkrikaste församlingen i kommunen). H4 Södra mellanbygden – Kommuner med mer än 27 000 och mindre än 90 000 invånare inom radie från kommuncentrum samt med mer än 300 000 invånare inom radie från samma punkt. H5 Norra tätbygden – Kommuner med mer än 27 000 och mindre än 90 000 invånare inom radie från kommuncentrum samt med mindre än 300 000 invånare inom radie från samma punkt. H6 Norra glesbygden – Kommuner med mindre än 27 000 invånare inom radie från kommuncentrum. H8 – A-region. H9 – //A-region. SOU 2004:36 Bilaga 6 Hushållen uppdelade efter H-region Källa: Beräkningar från storurvalet Förmögenheternas sammansättning visar också tydliga regionala skillnader. Detta redovisas i tabell 10. Ju högre befolkningstätheten är, desto större andel av förmögenheten finns i tillgångsslaget små- hus. Hushållen i , och har störst andel av sina förmögenheter i småhus, medan hushållen i norra glesbygden har minst. De finansiella tillgångarna följer det motsatta mönstret. De beskattade förmögenheternas sammansättning i H- regioner Källa: Beräkningar från storurvalet Medelpriser för småhus 2003 Antal köp samt medelpris för småhus, permanentbostäder i riket samt fördelande på län för . Källa: Fastighetsbarometern, Lantmäteriet, 2003