sou · GSB384 · 2005-01-01 00:00:00 — Det är väsentligt att centret sätts in i ett meningsfullt sammanhang av internationell samverkan och politiska processer, vilka skapar förutsättningar och nya möjligheter att kunna agera kraftfullt på marknaden även . Långsiktighet och praktisk genomförbarhet är också viktigt. Svenska erfarenheter ska också ges möjlighet att tydligare förmedlas till berörda intressenter. Den svenska policyskapande processen är starkt drivande i flera multilaterala fora: FN, EU, , internationella miljökonventioner, m.m. Miljöproblemen vet inga gränser och det är därför kritiskt att de löses genom internationellt samarbete, med starka åtaganden och uppföljning av mål och resultat. För att kunna leva upp till ambitiösa åtaganden i en värld vars samband inte enkelt låter sig beskrivas eller drivas, ekar kravet allt högre på samordning: mellan politikområden, mellan regioner, mellan vetenskaper, mellan olika intressenter i samhället såsom offentliga aktörer, forskare, företag, och individuella medborgare. Detta blir naturligtvis gällande även på det nationella planet, där de internationella åtagandena tolkas och genomförs på nationell nivå. Centrets ambition bör vara att verksamheten ska ligga i linje med och vara ett stöd för de åtaganden som har på den globala arenan för hållbar utveckling. Här finns en rad konkreta mål fast- lagda, formulerade dels i prioriterade miljöområden, dels i prioriterade ekonomiska områden för tillväxt, dels för social rättvisa. Men att få till stånd t.ex. internationella miljökonventioner och få dem att fungera i praktiken kan ta decennier. Ideella organisationer har en viktig roll i många av dessa processer, inte minst genom att vara samhällets vakthundar och skynda på långsamma och komplexa processer. Ekonomisk tillväxt som frikopplas från miljöförstöring, s.k. decoupling, har formulerats i termer av konkreta handlingsplaner först . I utvecklingspropositionen (Prop. 2002/03:122) konstateras att en av de största utmaningarna i strävan att uppnå en hållbar global utveckling är just att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och negativ påverkan på miljö, naturresurser och människors hälsa. politik för global utveckling innebär bland annat att miljömässig hållbarhet bör beaktas i tillväxt- och utvecklingsstrategier, såväl nationellt som internationellt. kan här, genom att vara drivande i arbetet bl.a. för hållbara produktions- och konsumtionsmönster, bidra till en utveckling av ny teknik och nya ekonomiska och politiska styrmedel. I samma proposition förordas att satsningar bör göras på utveckling av miljöteknik och förnybar energi för att möta framtida globala energi- och transportbehov. Näringslivets bidrag till och betydelse för miljö och hållbar utveckling slogs fast vid om hållbar utveckling i . Genomförandeplanen betonar värdet av partnerskap mellan marknadsaktörer och den offentliga sektorn. prioriterar utveckling av miljöteknik och förnyelse- bar energi. Dessa är några av de skäl till varför regeringen i budgetpropositionen , som har beslutat, i samband med att ett nationellt miljöteknikcenter nämns, pekar på att det i många delar av världen behövs stora investeringar för att komma till rätta med de ökande miljöproblemen. Därför finns en stor del av marknadspotentialen för svensk miljöteknik i utvecklingsländerna. Den svenska resurs- basen har goda förutsättningar att erbjuda ekonomiskt och eko- logiskt hållbara lösningar. Det görs mycket men miljöproblemen alltjämt är ofantliga. Detta talar för att de strategier vi väljer i måste blir smartare, handlingsplaner vi utformar måste bli mer konkret offensiva, och inte minst måste viljan att samverka och samordna insatser stå högt upp på en gemensam agenda. Exempel på internationella åtaganden inom FN: FN:s kommission för hållbar utveckling, CSD, har antagit ett tio- årigt handlingsprogram för hållbar konsumtion och produktion, samt andra långsiktiga handlingsprogram med mål inom olika miljö- områden. CSD har prioriterat följande miljöområden (WEHAB- agendan): FN:s miljöprogram har fem prioriterade miljöområden och inom ramen för dessa har valt att prioritera följande fokus- områden: Vatten (färskvatten, kust och hav) Hållbara produktions- och konsumtionsmönster Genomförande av multilaterala miljöavtal. 2.3EU:s handlingsplan för miljöteknik – ETAP Europeiska unionens strategiska mål är att vara världens snabbast växande ekonomi med full sysselsättning och hållbar utveckling. I Lissabon-strategin är det fastlagt att EU ska bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt. Det inne- bär bland annat att EU kraftsamlar inför en styrkemätning mot , som är den starkaste ekonomin. har varit starkt drivande för att inkludera hållbarhets- aspekten i EU:s ekonomiska strategi, med följden att EU nu officiellt ser miljön som en drivkraft för tillväxt. Och får tillväxten inte ske på miljöns bekostnad. EU betonar också att man kan både spara kostnader och få ökade investeringar genom att ta fram ny miljöteknik. Miljötekniken är en konkret del i Lissabon- strategin. Miljöteknik ska utvecklas och förutsättningar skapas så att miljödimen- sionen blir en källa för tillväxt. Ur Lissabonstrategin (EU) Vid Europeiska rådets möte om Lissabonstrategin i den 25– antog statscheferna och rådet den handlingsplan för miljöteknik som presenterades av Europeiska kommissionen. Den strategiska handlingsplanen för miljöteknik förkortas på engelska ETAP (Action Plan) och refereras ytterligare i följande kapitel, samt finns i bilaga 2. ETAP omfattar planer på en rad konkreta åtgärder sorterade i tre huvudområden: 1.Från forskning till marknad. Eftersom har varit drivande i processen att både ta initiativ till och att utforma denna strategi, anser vi att bör anta uppmaningen som EU gör i lanseringen av , nämligen att stödja planen. Genom att aktivt delta i genomförandet av planen kan få en större lyskraft på marknaden – i ett bredare EU- sammanhang – i konkreta miljöteknikprojekt. Det skapar också möjligheter för att få en större ekonomisk hävstång i miljöteknikprojekten, eftersom EU avser att göra ekonomiska satsningar för genomförandet av ETAP. uppmanade vid mötet till ett snabbt genomförande av ETAP. Vid vårmötet kommer rådet att diskutera en rapport från kommissionen om de allmänna fram- stegen med handlingsplanen. Förslag till verksamhetsområde: Centret tar inte över några arbets- uppgifter från myndigheterna eller andra aktörer på området, utan får en nationellt samordnande och strategisk roll. Centret blir, som samordnare, en nationell kontaktpunkt till ett bredare och ändamålsenligt nätverk som knyter samman intressenterna på området: näringslivet, akademia och forskare, finansiärer, frivilligorganisationer, statliga myndigheter och regionala aktörer, samt internationella organisationer. Centret får därigenom även en rådgivande roll till regeringen i dess kraftsamling på miljö- teknikexport och miljödriven näringslivsutveckling. Centrets verksamhet består i att samordna, analysera, initiera och driva på, informera, samt ge råd och lämna förslag. Detta bör ske på ett sätt som stärker länkarna mellan utveckling och marknad, stärker samspelet mellan regional nivå och nationell nivå, samt stärker samarbetet mellan intressenterna. Centrets verksamhetsfokus kan variera över tiden. Eftersom centret är samordnande innebär det på en operativ nivå att centret självt inte ska vara utförare av alla uppgifter som centret i sin rådgivande roll föreslår. Centret bör stimulera till ett aktivt engagemang hos aktörerna i nätverket och bör kunna bidra till att vissa samverkansprojekt initieras, vilka syftar till stärkt samordning och en effektivare användning av insatta offentliga resurser. Förslag till uppgifter: Utredningens förslag till centrets uppgifter sammanfattas här i tio punkter: 1.Utveckla nätverk samt stärka existerande nätverk. Utveckla kontakterna och främja samarbetet mellan nationella, regionala och lokala initiativ inom miljöteknikområdet. 2.Verka för att aktiviteter som utförs av intressenterna bättre kan samordnas, skapa synergier och främja en nationell kraftsamling av resurser. Verka för att samverkansprojekt i hela värdekedjan initieras och att systemlösningar inom nya teknikområden kan sys ihop. 3.Skapa kontaktytor och främja samarbetet mellan marknadens olika aktörer (företag, forskare, finansiärer, biståndsorgan, myndig- heter och organisationer, utlandsorganisationer m.fl.). 4.Identifiera och kommunicera konkurrensfördelar inom miljötekniken, genom att i samarbete med berörda intressenter kartlägga och formulera fokusområden. Analysarbetet bör ske i samarbete med relevanta myndigheter (, , m.fl.) och organisationer (, regionala och andra nätverk), företag samt forskarvärlden inkl. miljöforskningsinstituten. 5.Samla in, analysera och sprida väsentlig information och kunskap längs med hela värdekedjan – från forskning till marknad och från marknad till övriga delar av värdekedjan. 6.Verka för att stärka det internationella kunskapsutbytet och här identifiera behov och möjliga insatsområden, samt återkoppla till regeringen. 7.Utgöra en kontaktpunkt inom miljöteknikområdet för utländska beslutsfattare som önskar kunskapsöverföring eller teknologiutbyte med samt export från . 8.Vidareutveckla möjliga finansieringslösningar för miljöteknik- utveckling, inkl. riskkapitalförsörjning. 9.Ha överblick över internationella åtaganden på miljöteknikområdet, samt verka för att fortsatt ska vara ledande och politiskt driva processer för att främja miljöteknik i bred bemärkelse genom att ge råd till regeringen och bistå med underlag. 10.Bistå regeringen med praktiska arrangemang i samband med främst inkommande officiella delegationsbesök rörande miljö- teknik, men även utresande sådana officiella delegationer från . Skäl för förslaget: 3.1Centrala statligt finansierade aktörer Enligt direktivet ska centret samordna de aktörer som på statens uppdrag främjar utvecklingen av miljöteknik, miljödriven närings- livsutveckling och miljöteknikexport, dvs. centret ska inte ta över några uppgifter som utförs av olika myndigheter inom dessa områden. Centrets verksamhet ska stärka offentliga insatsers sam- verkan med näringslivet, särskilt små och medelstora företag, vilkas möjligheter till tillväxt ska sättas i centrum. Vidare ska centret tillvarata möjligheterna att koppla insatserna till pågående inter- nationella processer inom t.ex. EU, FN:s kommission för hållbar utveckling, CSD, m.fl. Centrets verksamhet ska även bidra till att skapa starkare länkar mellan den offentliga och privata sektorn inom forskning, innovations- och teknikutveckling, kommersialisering och export av den svenska miljötekniken. De statligt finansierade aktörerna bör bättre samordna och ut- veckla sina insatser så att en kraftsamling av offentligt finansierade insatser fås. Centret bör i sin verksamhet kunna bidra till att sam- ordningen och kommunikationen mellan berörda myndigheter stärks. De centrala aktörerna inom det statligt finansierade området är främst, utan inbördes rangordning, , , och . Utredningen har inte kartlagt alla statligt finansierade aktörer som knyter an till miljöteknikområdet, men det torde finnas många som har någon sådan anknytning och därför bör kunna medverka i en kraftsamling på detta område: FORMAS, MISTRA, SIDA, genom Projektexportsekreta- riatet (PES), EKN, , , , , , , , , , , , m.fl. De regionala aktörerna är också viktiga främjare inom miljödriven affärsutveckling och miljöteknikexport. En central utgångspunkt för den nya regionalpolitiken är att förändringsarbetet i ska formas från särskilda regioners behov och förutsättningar. Politiken ska bidra till hållbar tillväxt i alla regioner. Ett flertal analyser visar att även den miljödrivna marknaden och exporten i många regioner har potential att vara en tillväxtmotor. Flera regioner lyfter fram miljö- driven affärsutveckling och miljöteknikexport i sina regionala till- växtprogram. Att verka för en ökad samverkan även mellan de olika regionala aktörerna blir därför också en viktig del i centrets verksamhet. På så sätt kan regionala styrkor runtom i landet bättre tas till vara, och medverka till en nationell kraftsamling inom miljödriven affärsutveckling och miljöteknikexport. Utredningens förslag till centrets uppgifter har sammanfattats ovan i tio punkter. Verksamhetsledningen för centret bör inom ramen för sitt uppdrag – som regeringen kommer att formulera – precisera och prioritera dessa uppgifter ytterligare så att målsättningen uppfylls. Utredningen har i analysen av centrets uppgifter utgått ifrån behoven av förstärkta insatser inom hela värdekedjan. Dessa presenteras i följande stycken, men bör inte tolkas som att det är centret självt som ska åtgärda alla dessa behov. Förhoppningen är att centrets uppgifter ska kunna utföras i samklang med aktörerna på marknaden och därigenom generera positiva spin-off-effekter och nya initiativ som stärker hela värdekedjan: FoU, hemma- marknaden samt exportmarknaderna. Vi vill poängtera vikten av att här bör det generellt skapas möjligheter till ett ökat flöde av information och kunskap inom värdekedjan. Kunskapsflödet från forskningen till marknaden är viktigt för att nya innovationer ska kunna kommersialiseras, men precis lika viktigt är kunskapsflödet från marknad till forskning. Figur 1: Interaktivt informationsflöde skapar nya möjligheter I vårt synsätt är stegen i utvecklingsfaserna inte så distinkta i verkligheten såsom vi schematiskt beskriver i följande stycken. I praktiken innebär det t.ex. att hemmamarknaden kan vara en referensmarknad för exportmarknaden, att hemmamarknaden kan vara en testmarknad för nya innovationsprojekt i ett internationellt sammanhang, och att impulser till nya utvecklingsprojekt inom forskningen kan komma från behov på exportmarknaden, osv. Samarbetet mellan olika aktörer i innovationssystemet är väsent- ligt för att skapa nya innovationer. Betydelsefulla aktörer är i första hand företag, både stora och små, men också industriforskningsinstitut, universitet, högskolor, kommuner, m.fl. bör ligga först i teknikutvecklingen i ett internationellt perspektiv. Med miljöteknik menas miljöteknik i den breda definition som angetts tidigare och då ingår även innovationer som inte är teknikbaserade. Figur 2: Samarbete skapar mervärden Figur 3: Exempel på fokusområden där nätverkssamarbeten fortsatt kan stärka svenska nischområden Exempel på tematiska strategier för Kyoto/ Low Carbon Economy orsakade av utsläpp. Oljeutsläpp till havs. Privat konsumtion (mat, resor, energi, vatten, avfall) Industrins konsumtion (material, Energi, återvinning, IT- och telekomanvändning. Hållbart jordbruk, skogsbruk, fiske miljö, kust, 3.3.1Behovsinventering: Forskning och utveckling För att nå stärkt konkurrenskraft på miljödrivna marknader bör investera i kompetenstillväxt och leda teknikutvecklingen och nya tillämpningsområden på miljö- teknikområdet. Tillämpad forskning med stor miljö- och affärs- potential bör stärkas. förslag till nationell innova- tions- och forskningsstrategi för miljödriven teknikutveckling bör påbörjas och synkroniseras med på området. Figur 4: Sammanfattande behovsinventering: Forskning och utveckling Demonstration av ny tek- nik och nya använd- har, som tidigare nämnts, flera konkurrensfördelar på miljö- drivna marknader . Men utvecklingen går snabbt framåt. kan inte luta sig tillbaka och leva på gamla meriter. Det gäller att investerar i ny kompetenstillväxt med miljöteknikens möjlig- heter som bas. Annars nås inte målsättningen att ska kunna stärka sin konkurrenskraft på miljödrivna marknader även i fram- tiden. I färska studier om forskning och innovationer pekar på betydelsen av att den statliga grundforskningen bör öka sin inter- aktivitet med en bredare intressentgrupp och över landsgränser, inte minst med näringslivet. Hållbar utveckling och innovationer går hand i hand fastslår . om en nationell innovations- och forsknings- strategi för miljödriven teknikutveckling innehåller förslag till hur innovationssystemet kan förbättras: Kraftsamla och öka samverkan för att främja systeminnovationer. Demonstrera och pröva teknik som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftig. Stärka det internationella samarbetet. Öka prioriteten för tvärdisciplinär forskning och forskning inom möjliggörande tekniker. Hög grad av tvärvetenskaplig forskning bedrivs exempelvis vid , LiU, som även har miljöinriktad forskning. pekar på ett behov att bryta trenden att forskningsanslag tilldelas främst etablerade branscher och teknik- områden. har påpekat behovet att immaterial- rättsliga tillgångar, dvs. idéer, måste kunna skyddas bättre under beslutsprocesser om forskningsanslag. Det finns även behov att förbättra rutinerna vid tilldelning av forskningsanslag. Handlägg- ningstiderna kan vara väldigt långa. Vidare har dessa företag också påpekat vikten av att ekonomiska styrmedel utformas så att de inte hindrar teknikutvecklingen och framtagande av miljövänligare lös- ningar med samma funktionella resultat. Ju snabbare ny kunskap kan bli praktisk tillämpbar i näringslivet, desto större positiv effekt fås på tillväxt och konkurrenskraft. I den tillämpade forskningen har man tagit ett kliv framåt i värdekedjan, dvs. ett steg närmare marknaden jämfört med grundforskningen eftersom den tillämpade forskningen, som bedrivs vid forsknings- institut, sker i nära samarbete med näringslivet. Forskningsinstituten är en strategisk viktig samarbetspart för näringslivet, som är både kund och samarbetspart till instituten. De företagsnätverk som har etablerats kring instituten kan därför utgöra en dynamisk miljö att utveckla och stärka samverkan i och med ett nationellt miljöteknik- center. Det pågår en omstrukturering av forskningsinstituten i . Utvecklingen går mot färre och större institut, genom samman- slagningar. Det statliga holdingbolaget förvaltar statens ägande i cirka 16 industriforskningsinstitut. En miljögruppering finns inom industriforskningsinstituten (men de ingående instituten ingår inte alla i IRECO-gruppen). Denna gruppering går under namnet och är ett gemensamt marknadsföringsbolag för IVL (), (och BioteknikAB), Trätek (), samt SP (och ). IVL ägs gemensamt av staten (genom ) och näringslivet. Forskningsinstituten är som nämnts en samarbetspart till näringslivet och attraherar företagsnätverk kring sig. Ett exempel på ett företagsnätverk som är knutet till IVL är – – som är en ideell förening som ägs och drivs av små och medelstora företag. inom miljöteknik bildas även kring högskolor och universitet som utvecklar projekt med miljöfokus. Ett exempel är och . har en större satsning på miljöområdet: Environmental Initiative, CEI, och är en av parterna i , , tillsammans med MIT i , ETH i , samt . och har ett gemensamt nätverk och samarbetsorgan inom miljöområdet benämnt MiljöVetenskapliga centrum, GMV. Samarbete sker mellan instituten och universiteten. Exempelvis kommer IVL att flytta in på campus i och på KTH:s nya campus i . Hemmamarknaden för miljödriven näringslivsutveckling bör ut- vecklas. Företagens möjligheter, främst de små och medel- storas, bör prioriteras. Informationsspridningen bör omfatta goda exempel från bl.a. genomförda investeringar, visning av referens- projekt, samt information till företagen och riskkapitalaktörer om affärspotentialen på miljödrivna marknader, och andra aktiviteter som bl.a. har belyst. Miljöteknikcentret bör verka för att uppnå ett ökat erfaren- hets- och kunskapsutbyte, samsyn och samordning dels på den nationella nivån, dels mellan den nationella nivån och den regionala. Därigenom skapas möjligheter att stärka regionala potentialer utifrån regionala förutsättningar, vilket kan leda till konkreta affärs- och utvecklingsprojekt. Dessa kan vara existerande projekt, t.ex. inom de regionala tillväxtprogrammen, eller nya initiativ som genomförs på regional nivå. Centret finansierar inte regionala eller andra operativa insatser. Centrets verksamhet SOU 2004:84 Figur 5: Sammanfattande behovsinventering: Hemmamarknaden Behoven på den miljödrivna hemmamarknaden har kartlagts av i de rapporter som tidigare refererats till. Här pekas bland annat på svårigheter att attrahera riskkapital, brist på kunskap om de affärsmöjligheter som den miljödrivna marknaden kan medföra och för lite kunskap generellt om det svenska utbudet. Vidare finns ett behov att få bättre hjälp genom förbättrade verktyg för miljö- arbete. Centret bör här även kunna ta vara på några av de erfaren- heter från Miljöteknikdelegationen, som lades ned . Delega- tionen var en mindre och tidsbegränsad myndighet med kansli hos . Att kommunicera värdet av miljöanpassade produkter mot marknaden har företagen uttryckt är svårt eftersom produkterna kan vara komplexa, särskilt om de är delar i större system. Detta ställer i sin tur högre krav på tydlighet i marknadsföringen och annan kommunikation gentemot marknadens intressenter. Marknaden försöker finna nya värderingsmodeller för att mäta vad miljöinvesteringarna i företagen är värda. Det har också öppnat för att företagen, framförallt de större företagen som har formella krav för hur de kommunicerar till ägarna (börsen), bättre kom- municerar sitt arbete på detta område, inte bara på miljöområdet utan inom hållbart företagande generellt. Företagens miljörapporter inkluderas i eller ersätts av hållbar- hetsrapporter som beskriver företagets arbete inom hållbar utveck- ling. CSR, Corporate Social Responsibility, har blivit ett utbrett koncept i näringslivet. Företagens intressent- bild är mer komplex och intressenterna ställer större krav på information, insyn och företagens ansvarstagande. CSR-arbetet återspeglas även i den finansiella marknadens värd- eringar om hållbar tillväxt i företagen. Nya värderingsmodeller såsom SRI – – eller andra etiska värderingsmodeller, har utvecklats i rask takt av den finansiella sektorn. har, enligt , flest etiska fonder i världen. Marknaden och marknadskrafterna sätter ett monetärt värde på företagens arbete med hållbar tillväxt, inklusive miljöinvesteringar och andra miljöteknikrelaterade aktiviteter. En doktorandstudie vid i , utförd på uppdrag av Nordiska Partnerskapet med Världsnaturfonden WWF i spetsen, pekar på att antalet etiska marknadsindex har ökat enormt snabbt och att de har mycket olika underliggande värderings- kriterier. Detta kanske i sin tur återspeglar att marknaden inte helt lätt klarar av att tolka miljömässiga värden. Flera studier, utöver , påpekar att det är brist på riskkapital inom miljötekniksektorn. Man kan fråga sig varför och söka svaret med en enkel översiktlig analys av potential inom miljötekniken med hjälp av strategimodellen utvecklad av , den så kallade Boston-matrisen (se figur nedan). Modellen visar att om en marknadsaktör har en liten andel av en marknad där det råder hög tillväxt, så bedöms det som osäkert att här kunna hämta hem vinster. Miljöteknikmarknaden beskrivs ofta som en marknad med mycket hög tillväxt totalt sett, men är andel av denna världsmarknad relativt liten. Därför kan en alltför översiktlig kommunikation mot potentiella finansiärer resultera i att affärspotentialen i ett miljö- teknikprojekt bedöms bli ett ekonomiskt osäkert kort, eller ett frågetecken som modellen visar. Figur 6: Marknadstillväxt/marknadsandel matrisen av BCG Modellen ovan har sina brister, men en undersökning från amerikanska Office of Technology Policy upprepar samma slutsatser som ovan generellt för sektorn. De har funnit att investerare upplever att den här sektorn är särskilt svår att mäta, att hinder i marknadsintroduktionen är svåra att överbrygga och att miljömarknaden har högre risker än andra marknader. Den kommersiella marknaden klarar inte alltid att tolka värden som är förknippade med miljö och miljöförbättringar. Det är en del av förklaringen. En annan är att man inte vet vad branschen består av och därför går den heller inte att mäta.