sou · GSB3135 · 2005-01-01 00:00:00 — Även verksamheter som baseras på ny avståndsoberoende teknik inom telesektorn expanderar. Det finns således goda förutsättningar för en positiv ekonomisk utveckling och uthållig sysselsättning i norra inland som främjar en hållbar regional utveckling. Förutsättningarna för transporter av människor och gods varie- rar kraftigt mellan landets olika delar. Gemensamt är dock kravet om tillfredsställande transportförsörjning både för näringsliv och privatpersoner. Transportsystemet bidrar till att främja en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjlig- heterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nack- delar av långa transportavstånd. Eftersom den offentliga sektorn har en relativt stor omfattning i dessa områden är det särskilt viktigt att uppnå en bättre samverkan när det gäller de offentliga insatserna. Genom utökad regional samverkan, bättre samordning och ett mer långsiktigt synsätt på utvecklingsfrågorna bör den kunna bidra till att den negativa utvecklingen bryts. Näringslivet, kommuner och landsting, myndigheter, läns- styrelser och lokala utvecklingsgrupper har också viktiga uppgifter, bl.a. inom ramen för det regionala partnerskapet, när det gäller att medverka till ett bättre utnyttjande av de regionala förutsätt- ningarna för att uppnå en långsiktigt hållbar regional utveckling. har ställt sig bakom de förslag till åtgärder som regeringen presenterat i propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Enligt propositionen ska regionalpolitiken omvandlas till en ny politik för hållbar regional utveckling. De viktigaste långsiktiga strategierna och instrumenten för den nya politiken är ökad sektorssamordning. Det handlar om att hitta helhetslösningar som påverkar inriktningen av den regionala ut- vecklingen mot en mer hållbar samhällsutveckling. Rent konkret innebär det att inom olika politikområden prioritera lösningar som ger synergieffekter mellan de ekonomiska, sociala och ekologiska perspektiven. Regeringen har i propositionen bl.a. bedömt att det finns behov av särskilda stimulansåtgärder i vissa delar av landet. En sådan åtgärd, som presenteras i propositionen, är tillsättandet av en sär- skild delegation med tidsbegränsat mandat som ska medverka till att, i dialog med centrala, regionala och lokala aktörer, lång- siktigt stärka en hållbar utveckling inom de mest utsatta lokala arbetsmarknadsregionerna i norra inland. () har en särskild arbetsgrupp, den s.k. Omställningsgruppen, haft till uppgift att stödja en positiv utveckling av arbetsmarknaden och en övergång till nya näringar i de kommuner som drabbats av särskilda om- ställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. Erfarenheterna från Omställningsgruppens arbete med främst strategiska utvecklingsprogram bör tas tillvara av delegationen. Ett omfattande arbete har pågått i samtliga län med regionala tillväxtavtal. Ett viktigt syfte är att åstadkomma sam- verkan mellan myndigheter, näringsliv, kommuner och nationella organ kring gemensamma mål för hur hållbar tillväxt kan skapas i en region. Mot bakgrund av bl.a. dessa erfarenheter bör även arbetsmetoder för samverkan mellan staten och kommuner med omstruk- tureringsproblem, främst på grund av näringslivets omvandling och en negativ befolkningsutveckling, vidareutvecklas. De ska syfta till att förbättra kommunernas möjligheter att mobilisera sina befint- liga utvecklingsresurser för att kunna utnyttja sin långsiktiga ut- vecklingspotential. I propositionen 2001/02:4 har regeringen redovisat sin uppfatt- ning om strategier för regional utveckling. All regional utveckling måste utgå från ansvarstagande och inflytande på lokal och regional nivå. Lokala och regionala partnerskap har en avgörande roll för att i samverkan få till stånd en positiv regional utveckling genom att stärka de lokala och regionala förutsättningarna. Delegationen ska ansluta sitt arbete till existerande samarbetsformer och ansvars- förhållanden på lokal, regional och central nivå och med beaktande av den nya inriktningen av regionalpolitiken mot en hållbar ut- veckling. 1.Med utnyttjande av nationell och internationell expertis med- verka till att analysera och sprida kunskap om förutsättningarna för en långsiktigt hållbar utveckling i norra inland. 2.Medverka till att dessa kunskaper utnyttjas för att skapa en helhetssyn om vilka strategiska insatser som behövs från den nationella, regionala respektive lokala nivån för att uppnå en ökad helhetssyn om hållbar regional utveckling. 3.Medverka till att öka förståelsen för behovet av förändringar och därigenom stärka innovationsklimatet för en hållbar regional utveckling. 4.Medverka till att bedöma eventuella behov av kompetens- utvecklingsinsatser i allmänhet och distansutbildning i synner- het. 5.Medverka till att processer och mötesplatser för strategiska utvecklingsidéer för en hållbar regional utveckling (nätverk) etableras och att strategier läggs fast. 6.Medverka till att initiera de förändringsprocesser som bedöms nödvändiga för att hållbara lokala arbetsmarknadsregioner ska utvecklas till att bli så attraktiva för människor och företag att deras potential och livskraft tas tillvara. 7.Medverka till att möjligheter till miljödriven näringslivsutveck- ling och tillväxt tillvaratas. Stimulera klusterbildning för hållbar regional utveckling. 8.Medverka i en process för ökad samverkan mellan kommuner, privat näringsliv och den sociala ekonomins organisationer, i syfte att åstadkomma väl fungerande hållbara lokala arbetsmark- nadsregioner och förutsättningar för hållbar lokalutveckling. 9.Utgöra en kunskapsresurs om norra inland för , myndigheter samt berörda kommuner och andra organ. Delegationens arbete ska inriktas på att stärka utvecklingen i stödområde A. De lokala arbetsmarknadsregionerna är härvid de naturliga byggstenarna. Följande kommuner omfattas således helt eller delvis av delegationens arbete: , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Att ta del av delegationens resurser är ett erbjudande till berörda kommuner och arbetsmetoden innebär i sig ingen ändrad arbetsfördelning mellan stat och kommun eller mellan olika statliga aktörer. Det är dock angeläget att delegationens arbete inriktas på att, inom den rådande arbetsfördelningen, lyfta fram den avgörande roll som spelas av ett ansvarstagande, aktivt och dynamiskt partnerskap med förankring i berörda lokala arbetsmarknads- regioner. Delegationen ska i sitt arbete bidra till att vidareutveckla metoder för samverkan mellan staten och de berörda områdena. En viktig uppgift härvid rör frågan om att inom ramen för nu gällande lagstiftning tydliggöra statens respektive regioners och kommuners roller i den regionala utvecklingsprocessen. Delega- tionen bör även utveckla formerna för ökad tvärsektoriell samverkan och helhetssyn i syfte att stärka en hållbar regional utveckling. I uppdraget ingår att medverka vid utformningen av strategiska utvecklingsprogram för hållbara lokala arbetsmarknadsregioner, att anordna utvecklingsseminarier samt i övrigt utgöra ett stöd och bollplank för lokala och regionala partnerskap. I uppdraget ingår även att identifiera hinder och möjligheter för en hållbar regional utveckling, samt i övrigt lägga fram de förslag som krävs för att delegationen ska kunna fullfölja sitt uppdrag. Näringslivet har en nyckelroll för att skapa en långsiktigt hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i inlandet. En viktig utgångspunkt är därför att analysera hur näringslivet kan utvecklas för att skapa ny sysselsättning samt hur nya små och medelstora företag kan etableras och växa. Möjligheter till miljödriven tillväxt samt regionalt/lokalt an- passad produktion bör härvid tillvaratas. En inventering av regionens miljödrivna näringar och potentialen för att utveckla dessa kan ge ett värdefullt underlag till åtgärder för att främja regionens utveckling i hållbar riktning. Att underlätta och stimu- lera tillkomst och utveckling av kluster för hållbar regional utveck- ling är ett sätt att stödja en sådan utveckling. I detta sammanhang bör även turismen uppmärksammas t.ex. de positiva kopplingar som finns mellan naturvård och naturturism å ena sidan och regional utveckling å andra sidan. Möjligheterna till ökad sam- ordning av såväl offentlig som kommersiell service bör sökas i syfte att finna mer miljöanpassade och resurseffektiva lösningar. Analyserna av näringslivets utveckling bör i ökad utsträckning präglas av att företag betraktas som delar av system-/innova- tionssystem och kluster. I proposition 2001/02:4 har tillkännagivits ett antal program med denna inriktning som regeringen avser att genomföra. Särskilt viktiga faktorer att uppmärksamma i analyserna är hur modern informationsteknik kan användas för att minska geo- grafiska lägesnackdelar och behovet av miljöskadliga transporter, betydelsen av och möjligheterna till förbättrad kapitalförsörjning samt behovet av att ytterligare stimulera samverkan mellan närings- liv, gymnasieskolor, högskolor och universitet. Delegationen ska även i detta arbete eftersträva en stark förankring i lokala och regionala partnerskap samt hos centrala aktörer. Delegationens arbete ska utgöra ett underlag vid utarbetandet av de regionala tillväxtprogram som avses genomföras 2007. Enligt propositionen 2001/02:4 ska de regionala tillväxtavtalen utgöra basen i det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. EG:s strukturfondsmedel utgör, tillsammans med den svenska medfinansieringen, en betydande del av de regionala utvecklings- medel som finns i detta område. Delegationen kan, i samverkan med lokala och regionala partnerskap, bidra vid den översyn av strukturfondsinsatserna som ska ske vid halvtidsutvärderingen . Delegationen ska vidare medverka till att skapa kontakter och till nätverksuppbyggnad, på europeisk nivå, mellan berörda regioner i inlandet och motsvarande aktörer i andra medlemsstater, t.ex. inom den Europeiska unionen, med syfte att vidga den kunskapsbas och hitta goda exempel som kan utnyttjas vid utvecklingsarbete i inlandet. I detta sammanhang bör delegationen ta del av det arbete som utförs bl.a. inom Interreg-programmen för gränsöverskridan- de samarbete, t.ex. Interreg III C. Delegationen kan i detta arbete också ta tillvara slutsatserna från den glesbygds-/avfolknings- konferens som anordnades, tillsammans med , i under det svenska ordförandeskapet. För att analysera de långsiktiga utvecklingsförutsättningarna kan t.ex. övervägas att utnyttja det system med regionala analyser som finns inom . Delegationen ska, med prioritet, inventera och bedöma behov av insatser för att öka människors möjligheter att studera på distans på alla nivåer, bl.a. via det av beslutade nätuniversitetet eller med stöd av det inrättade Nationellt centrum för flexibelt lärande, inom stödområde A. har regeringen avsatt medel för att utveckla infrastrukturen för vuxnas lärande. Kommunerna ges möjlighet att söka ett statsbidrag på sammanlagt . Regeringen avser att stödja upp- byggnaden av lokala lärcentra genom ett särskilt utvecklingsbidrag på . Berörda kommuner ska särskilt uppmärk- sammas på dessa möjligheter. Delegationen ska i sitt arbete särskilt uppmärksamma behovet av jämställdhet och mångfald på arbetsmarknaden samt att ungdomars och kvinnors behov och önskemål tas tillvara för att göra inlandet mer attraktivt. Härvid bör särskild vikt läggas vid att tillvarata lokala och regionala natur- och kulturförutsättningar för att skapa en god livsmiljö samt stärka regionernas attraktionskraft för boende och näringslivsutveckling. Delegationen ska arbeta i nära samverkan med lokalt näringsliv, lokala utvecklingsgrupper, kommuner, regionala och kommunala samverkansorgan, arbetsförmedlingar, länsarbetsnämnder, hög- skola/universitet, länsstyrelser, Delegationen för utländska inves- teringar i (), (), (), Verket för innovationssystem (), Verket för näringslivsutveckling (), Turist- delegationen, (), (), , , Fjälldelegationen samt . Delegationen ska även samråda med Delegationen för regional samverkan om högre utbildning (SFS 2002:8) och Rekryte- ringsdelegationen (SFS 2001:935). Till delegationen kan referensgrupper knytas med exempelvis företrädare för näringslivet, forskare, organisationer, statliga myn- digheter och de berörda kommunerna. Delegationen ska, inom befintliga budgetramar, förfoga över medel för begränsade utrednings- och konsultinsatser, medan genomförandet av eventuella åtgärdsförslag som kräver statlig finansiering, ska ske inom befintliga organ och ramar för de utgiftsområden som respektive departement svarar för. Delegationen ska göra en miljöbedömning av sina förslag och åtgärder enligt regeringsbeslut Miljöpolicy, mål och handlingsprogram för miljöledning i beslutsprocesser m.m. Regeringen avser att låta () analysera delegationens arbete utifrån dess övergripande syften. Vidare ska resultaten och effekterna av delegationens arbete identifieras och bedömas. Delegationens uppdrag ska redovisas löpande och vara avslutat . Exempel på gränsöverskridande samarbete I slutrapporten ges en rad exempel på förutsättningar som måste infrias för att den alternativa bild som beskrivs i det första kapitlet ska bli verklighet. Som en röd tråd genom framställningen går krav på olika former av gränsöverskridande samarbete. Inlandsdele- gationen har sammanställt några exempel: Samarbete mellan , , och . De analyserar förutsättningarna för att samverka inom bland annat krishantering, löneadministration, tillståndsgivning och tillsyn i alkoholfrågor, miljö- och hälsofrågor, konsumentfrågor, individ- och familjeomsorg, samordnad gymnasieskola, gemensamt kom- , specialistorganisation inom utbildning. Effektivisering av den kommunala förvaltningen i Umeå- regionen Samarbete mellan , , , , och kommun inom ramen för Umeåregionen. Avsiktsförklaringen säger bland annat att all positiv utveckling i någon av Umeåregionens kommuner är till fördel för hela Umeå- regionen, att etableringar inom regionen ska ske utan stridigheter och att en gemensam strategi för utveckling och genomförande av gemensamma projekt också ska finnas. Det som började som en samverkan kring kärnverksamheter som exempelvis skolan, har utvecklats till att bli ett nätverk med strategiska frågor i fokus. arbetar Umeåregionens förvalt- ningschefer tillsammans i arbetsgrupper med olika ämnesfrågor. Exempelvis arbetar kommunernas personalchefer tillsammans i en arbetsgrupp och skolchefer i en annan. Siljanskommunerna bildade kommunalförundet Region , som ska verka för tillväxt och utveckling inom Siljansregionen. Medlemmar är kommunerna . Förbundet ska verka för tillväxt i Förbundet ska vara en aktiv arena för strategiska frågor och gemensam intressebevakning. Förbundet ska driva utvecklingsprojekt och bidra till samverkanslösningar inom olika områden. Förbundet ska tillgodose regionens behov av utbildning och förmedla högskoleutbildning, särskilt distansutbildning, samt ansvara för vägledning i utbildningsfrågor inom regionen. Den ekonomiska föreningen bildades av , , , , , och kommuner. Med- lemskommunerna ska arbeta för att ge testbranchen i regionen de bästa förutsättningarna för tillväxt. testcenter (spårbunden test) är en del av regionens verksamheter. En sammanslutning med kommunerna , , Jokk- mokk och med syfte att verka för att högskoleutbildningar förläggs till dessa kommuner. har ett samarbete med främst och som förlägger högskoleutbildningar, både program och fristående kurser, till studiecenter i dessa kommuner. Akademi Norr/Partnerskap Inland Gränsöverskridande samverkan inom högre utbildning. Bak- grunden till Partnerskap Inland är behovet av samverkan för att lokalt kunna skapa målinriktade universitets- och högskoleutbild- ningar. Grundidén är att 13 kommuner från fyra län bildar ett gemen- samt kommunalförbund, Partnerskap Inland (PI), som driver verk- samheten i ett Mål 1-finansierat projekt, Akademi Norr. Tillsam- mans ska regionen leva upp till kravet på god beställarkompetens och mottagarkapacitet den lokala kompetensutvecklings- modellens mest centrala begrepp. De ingående medlemmarna i PI är , , Doro- tea, , , , , , , , , och . Midscand, samverkan i . läns alla kommuner driver tillsammans projektet . Syftet med samarbetet är att finna företag som vill etablera sig i länet eller investera i redan befintliga företag och därmed öka antalet företag med tillväxtkraft och skapa flera arbetstillfällen. Projektets ägs av och finansieras av , kommunerna och EG´s regio- nala fond. Midscand samarbetar med ett antal konsulter och organisationer som synar marknaden för att finna lämpliga pro- spekt, både inom och utom landet. Som exempel kan nämnas , Invest in , som arbetar för utländska etableringar, tre konsulter på Norgemarknaden och ett unikt samarbete med i . SSC består av elva producenter, var och en specialist på just sitt produktområde. Tillsammans har de en kombination av erfarenhet, spetskompetens, kapacitet och konkurrenskraft som ger dem unika möjligheter att förverkliga vitt skilda och mycket specifika önskemål, från mindre produktanpassningar till special- projekt, från spännande ROT-projekt till banbrytande nyproduk- tioner. Samverkansprojekt mellan industriföretag i inland (längs ). Projektets mål är bland annat att skapa affärer, vidga marknaden, höja kompetensen, byta produktionsresurser och utveckla IT-kunnandet. BioFuel Region (BFR) Syftet är att skapa en ny tillväxtsektor och att utveckla Väster- och till en internationellt ledande kunskaps- och industriellt sammanhållen region för produktion och storskalig användning av biodrivmedel. Processen med att formellt bilda BFR initierades av Fram Tidsbränslen, BioAlcohol fuel foundation (BAFF), och i . Ett politiskt nätverk med kommuner som medlemmar från i söder till i norr. Samarbetet har sitt ursprung i engagemanget för att rädda . bildades och drogs Turistprojekt igång. Turist- projekt startade parallellt . När beslutade om en särskild satsning på banan bildade föreningen (). Kommunerna övertog senare . IEF:s arbete har därefter i huvudsak varit inriktat på att mark- nadsföra den småskaliga turismen med och Inlands- vägen som sammanhållande band. IEF har engagerat sig i att förbättra infrastrukturen även genom att ge ökad status och standard och att få klassad som europaväg. IGIS, Innovativa geografiska informationssystem IGIS är ett Vinnova-stött samarbetsprojekt mellan kom- mun, universitet och högskolor samt näringslivet, främst Cartesia, som är ett av största företag i branschen. Syftet är att stärka FoU och att kommersialisera tjänster och produkter inom GIS-området. Projektet bedöms ha stor kommersiell potential och är ett exempel på samarbete mellan företag, kommuner och uni- versitet. Samarbete mellan småskaliga livsmedelsproducenter i . Det är ett centrum för rådgivning, utvecklingsarbete och utbild- ning. De har också skapat nätverk och utbyten mellan företagare i inom småskalig livsmedelsförädling. Z-Group är ett exempel på samarbete mellan legotillverkande och producerande företag inom tillverkningsindustrin i . Det syftar till att stärka medlemsföretagen genom att de utvecklas tillsammans med krävande köpföretag internationellt, nationellt och lokalt. Samarbetet ska underlätta systemleveranser. Inom gruppen finns företag inom verkstads-, plast-, elektronik-, meka- nik-, aluminiumgjutnings- och kablageindustrin. Rapporter och analyser, remissvar samt övriga källor Huvuddelen av nedanstående rapporter och analyser finns till- gängliga på Inlandsdelegationens hemsida, /inland, eller i . Motbild till LU 2003/04, ett alternativt scenario för Inlandet, , . Förstudie om utökad testverksamhet, samarbete med Swedish , . Näringslivs- och tillväxtstudier för kommuner i Inlandet. Rapporter- na omfattar följande kommuner: , , , , , , , , , , , , , , och . Genomgång av befintliga analyser. Sammanfattande regionstudie, på uppdrag av Akademi Norr, . Lärarutbildning på distans – betydelse för individen och den lokala arbetsmarknaden. i samråd med Inlandsdelega- tionen och Tillväxtdelegationen, . Att förbättra och öka effektiviteten i glesa innovationssystem, en idé- PM, Koinor, 2004. Mot minskad social snedrekrytering? Lärcentrastudier och deras betydelse för arbete, försörjning och personlig utveckling. Gles- bygdsverket i samråd med Inlandsdelegationen och Tillväxtdele- gationen, . Marknaden för miljöanpassade produkter – en överblick. Företagens syn på tillväxt, studie baserad på Småföretagsbaro- metern, Inlandsdelegationen, . Tillväxtområden och hinder för tillväxt jämfört med RTP, Inlands- delegationens enkätundersökning Hur utveckla förutsättningarna för ett uthålligt och konkurrens- neutralt företagande i Inlandet, Inlandsdelegationen, Vintersportorten – året runt. En förstudie om säsongsvariationer i turistnäringen, ETOUR, 2004. to the roots, förstudie om besöksnäringen i , , och med grundidén att utveckla upp- levelseresor för främst svenskamerikaner, hus, , . Idéstudie för del av stråket Mo i – . Strategiska åtgärder för stråkdelen Storuman-Lycksele-Vindeln/ , Infraplan, . Wången – nationellt nav för hästturism. Rapport med förslag till en nationell strategi för hästturism i , 2004. Inlands- och tillväxtregionens möjligheter med informationsteknologi, CogAmp, 2004. Lärcentrum och flexibelt lärande för vuxna – tillväxtfaktorer som kräver nytänkande, Inlandsdelegationen och Tillväxtdelegationen, . Inlandsdelegationens delrapport, . Kommunikationer och regional utveckling. Regional funktions- och effektanalys med betoning på näringslivsförutsättningar i norra inland, Infraplan, . Omvärldsanalys Norra Inland, , . Handel och turism – studie över shoppingturism i . Omvärlds- och marknadsanalys Hoting-Tåsjödalen. Samverkan kring turismen i , , Skogens rike och Nordic Snowmobile Center. Webbplattform för säsongsanställda i Åre, och kom- muner. Stärk Inlandets möjligheter och styrkor. Inlandsdelegationens slut- konferens, , . Summering och erfarenheter. Möte med företrädare för inlandskom- munerna, , . , utvärdering samt seminarium, Kiru- na, . Hur får vi till en bättre statistik, rundabordssamtal om turiststatistik i samarrangemang med Region , . Krafttag östra , halvtidsseminarium, , höst- en 2004. Studieresa till , Inlandsdelegationen och företrädare för inlandskommunerna, 8 . Inland 45, industriseminarium i , . Skogsnäringen som tillväxtfaktor, samprojekt med Skogsvårdsstyrel- sen, , . Dialogseminarium kring tillväxt och näringslivsstudie samt region- studie, , . , , 24 . Lokal matkultur – ett nytt levebröd, samarrangemang med kommun och i , , 23 sep- tember 2004. Studieresa till , Inlandsdelegationen, kommunerna och företagare i och , 21 . Samtal om integration på arbetsmarknaden. Inlandsdelegationen och arrangerar fyra samtal i Åre, , och , . Informationsteknologi och regional utveckling. Rundabordskon- med Inlandsdelegationen, Tillväxtdelegationen och 24- timmarsdelegationen, . Transportbidragets framtida utformning och betydelse. Inlandsdele- gationens och Nuteks rådslag i , , och , . framtid, symposium, , 8 . om gruvnäringens tillväxtkraft. Samarrangemang med Svemin och Geogrange, , Mat – värdskap = lönsamt, samarrangemang med och Inlandskommunernas ekonomiska förening om lokala pro- dukter, , , och , . Ung i , konferenser i och , . Nya material, produkter och marknader, Inlandsdelegationen och Träutvecklingscentrum (TUC) i samarbete med Träinnova och Y- wood, , . Hela ska leva, Länsbygderådens uppföljningsträff, , . Studieresa till , . Regional formering för tillväxt, seminarium i , 11 12 feb- ruari 2004. De tre årstidernas turism, rundabordssamtal i samarrangemang med Tillväxtdelegationen med fokus på utländska besökare, , . Tillverkningsindustrins utmaning, rundabordssamtal, , . riksträff, , . Landsbygd i förändring, seminarieserie tillsammans med Lands- bygdsrådet, , och . De lokala utvecklingsgruppernas betydelse för tillväxten, , 12 .