sou · GSB3136 · 2005-01-01 00:00:00 — Därav det låga priset för fjärrvärme. När oljekrisen bröt ut, i mitten av 1970- och , höjdes det reala fjärrvärmepriset med en faktor fyra till ca /MWh . minskade fjärrvärmeföretagen sitt beroende av olja som bränsle genom att använda andra bränslealternativ som kol och biobränsle. I kombination med ett lägre oljepris gav det en lägre real prisnivå på ca /MWh. Priset har därefter legat kring den nivån de senaste två decennierna. Det är inte bara fjärrvärmeprisernas nivåer som diskuterats , utan även de relativt stora höjningar av priserna som observerats , speciellt efter avregleringen på elmarknaden . Särskilt har de fall diskuterats där det handlar om stora höjningar över . Många kunder är oroliga för att en sådan utveckling ska fortsätta. Kundernas tillit till fjärrvärmen En jämförelse av SCB:s framräknade genomsnittliga prisindex15 och KPI visar dock inte på några stora skillnader.16 Utvecklingen för det framräknade fjärrvärmeprisindexet följer ganska väl utveck- lingen i konsumentprisindex (KPI). Det kan bero på att fjärrvärme- taxorna i vissa företag fortfarande indexeras mot KPI. Utveckling av fjärrvärmetaxorna 1989–2002. Källa: SCB. Utifrån ett genomsnittligt prisindex går det sålunda inte att se att något dramatiskt skulle ha hänt med fjärrvärmepriserna , dock varierar priserna kraftigt mellan olika företag. För att rätt värdera prisnivåer och prisutveckling är det viktigt att förstå hur prismodellerna ser ut och vilka priskomponenter som påverkar prissättningen. 15 SCB samlar inte in någon egentlig prisstatistik över fjärrvärme men via uppgifter om fjärrvärmeleveranser och aggregerade intäkter kan ett genomsnittligt pris för fjärrvärmen i räknas fram. 16 I KPI korgen 2004 stod som boendekostnader, där det ingår bl.a. uppvärmningskostnader som el och bränsle. Källa: SCB. Kundernas tillit till fjärrvärmen Fjärrvärmeleverantörernas priskonstruktioner17 kan se olika ut och innehålla ett flertal komponenter. Det är därför mer relevant att tala om prissystem eller prislistor. Det vanliga är att priset på fjärr- värme innehåller en fast och en rörlig del. Den fasta delen (abonnemangsavgiften eller effektavgiften) grundas på energileveranserna (t.ex. med en gradtalsjustering) och den rörliga delen på energileve- ransen (energiavgift). Förutom dessa två komponenter finns det även ibland en rent fast avgift, som är olika hög beroende på kund- kategori, och även en s.k. flödesavgift på det vatten som går genom värmeväxlaren. Antalet priskomponenter kan således vara upp till fyra stycken. Exempel på fasta priskomponenter är årsavgift och abonne- mangsavgift (som även kallas för effektavgift). Vissa leverantörer korrigerar effektavgiften efter faktiskt uttagen effekt, vilket inne- bär att denna kan ses som en rörlig avgift på uttag av effekt. Rörliga avgifter förekommer annars i form av energipris per kWh och flödesavgift i kronor per m3. Priset kan variera över året med ett högre energipris (säsongspris). Kvantitetsrabatter är vanliga vilket innebär att priset per energienhet minskar med ökad volym. Genom att priskonstruktionen består av flera komponenter och därmed är olinjär ger det automatiskt en kvantitetsrabatt.18 Priset på fjärrvärme är i många avtal kopplat till något eller några av de index som finns för att kompensera för inflation. Priset kan även vara kopplat till ett visst bränsle, t.ex. pellets eller olja. Det förekommer också att priset är kopplat till en korg av olika bränslen. Bland priskomponenterna finns även en s.k. R- faktor eller reduktionsfaktor, vars syfte är att reglera priset och vara en motvikt till den multipeleffekt som kan uppstå när man använder sig av indexuppräkning. Beskrivningen ovan är inte uttömmande men visar på den kom- plicerade uppbyggnad som fjärrvärmepriset kan ha. Enligt en upp- sats från i finns en viss trend bland företagen att förenkla priskonstruktionen genom att minska antalet komponenter. Det vanligaste är att företagen använder ett rörligt pris, men även fasta och effektbaserade priser förekommer i ganska 17Se detaljer på utredningens egen intervjuundersökning under avsnitt 4.6. 18Energimyndigheten (2003) samt , S och , S. (2003). 19Emanuelsson, S. och , T. (00/01) Fjärrvärme en prissättningsstudie. Kundernas tillit till fjärrvärmen Däremot är koppling mot index och oljepris samt användning av R-faktor inte lika vanligt längre. Fjärrvärme- byrån (FVB), konstaterar i sin rapport i att den fasta andelen av fjärrvärmepriset sjunkit . Från att ha utgjort omkring en tredjedel av priset i början av 1990- talet ligger den fasta andelen på strax . Denna förändrade fördelning mellan fast och rörlig avgift speglar, enligt rapporten, kundernas önskemål om en låg fast avgift i pris- modellen. Då en hög andel av fjärrvärmeleverantörens kostnader består av kostnader för anläggningskapitalet innebär en priskonstruktion med låg andel fasta avgifter att affärsrisken ökar för leverantören. Framförallt får väderleksvariationer mellan olika år ett större genomslag med en större andel fast avgift i prismodellen.20 konstaterar i sin rapport i att det finns en motsättning mellan att ha en priskonstruk- tion som är kostnadsriktig och en konstruktion som är enkel och därmed lätt att förstå. För att existerande fjärrvärmekapacitet ska utnyttjas på ett sätt som är samhällsekonomiskt effektivt bör priset bestå av flera komponenter. Detta är även rättvist mot kunderna eftersom de då betalar för den resursförbrukning som de orsakar. Även Energimyndigheten har konstaterat att den fasta andelen av priset är låg och att de rörliga komponenterna utgör en hög andel av priset, som beräknades utgöra 87–av det totala fjärrvärmepriset dvs. en något högre procentsats än den som redo- visas av FVB. beräkningar av kostnadsstrukturen för fjärrvärme visar att de rörliga kostnaderna för fjärrvärmeföretagen utgör ungefär 40–av de totala kostnaderna. Genom att den rörliga avgiften är högre än den rörliga kostnaden menar att användningen av värme blir mindre än vad som vore samhällsekonomiskt optimalt. Hur mycket mindre beror på priskänsligheten hos kunderna. Men även vid en låg priskänslighet innebär skillnaden mellan rörligt pris och rörlig kostnad en effekti- vitetsförlust genom att åtgärder som troligen inte är effektiva, t.ex. tilläggsisolering och värmeåtervinning med eldrivna värmepumpar, genomförs i hus för att minska energiförbrukningen. 20 Fjärrvärme i , och , S., FVB(2003). Kundernas tillit till fjärrvärmen En fråga som är föremål för analyser, inte minst bland fjärrvärme- företagens kunder, är den spridning av priset som kan konstateras mellan olika kommuner och olika företag. Det är därför av intresse att granska hur prisutvecklingen har varit utifrån ett mer lokalt per- spektiv, nämligen hur priserna skiljer sig åt mellan kommuner och mellan olika fjärrvärmeföretag. För att kunna jämföra priset mellan olika kommuner och olika företag är det nödvändigt att, förutom att förstå hur de olika före- tagens priser är uppbyggda (priskomponenter), även beräkna en jämförbar typkund. En sådan undersökning görs av Avgiftsgruppen21 som studerar kostnadsutvecklingen för nödvän- diga nyttigheter i bostadshus såsom värme, vatten och avlopp, el och renhållning. I rapporten granskas avgiftsnivåerna för dessa nyttigheter i landets samtliga kommuner. För att få jämförbarhet mellan kommuner har man valt att jämföra kostnaderna för sop- hämtning, vatten och avlopp, elförbrukning och uppvärmning för en bostadsfastighet av viss storlek och med en viss bestämd för- brukning av dessa nyttigheter. Resultatet från undersökningarna visar att de lägsta kostnaderna för fjärrvärme som uppvärmningsalternativ har funnits i större städer samt i städer som etablerat sig som fjärrvärmestäder och alltså har byggt ut sina nät . De högsta kostnaderna har funnits i mindre kommuner som byggt ut sina nät under de senaste 10–15 åren.22 Denna tendens har dock brutits enligt den senaste . Där framkommer det att i landets storstadsregioner (, och ), är fjärrvärmepriset över medelpriset för hela landet. 21Avgiftsgruppen Fastigheten genom . Avgifts- gruppen har bildats av , , , och Fastighetsägarna. Kundernas tillit till fjärrvärmen SOU 2004:136 Fakta om fastigheten i - Fastighetsel (35A) - Hushållsel (16A) 3 st 370 liters kärl/vecka Källa: Fastigheten genom , . Figur 4.10 nedan från , visar högsta, lägsta respektive medelpriset mätt som kr/MWh för åren 1997–200323. Som synes av figuren har skillnaden mellan högsta och lägsta fjärrvärmepris varit relativt . Däremot har medelpriset eller det genomsnittliga priset ökat något. Skillnaden mellan lägsta och högsta fjärrvärmepris är ungefär en faktor två. Vad som inte framgår av figuren är att standardavvi- kelsen har minskat något, dvs. det har skett en centrering av pri- serna kring medelpriset. 23 Medelpriset för varje fastighetstyp är även här beräknat som ett genomsnitt av alla årliga kostnader för en fjärrvärmekund. Inräknat är fast avgift, effektavgift, avgifter för flöde och energi men inte anslutningskostnader. Kundernas tillit till fjärrvärmen Spridning i fjärrvärmepriser: högsta, lägsta och medel- priset –2003 K r /M W h 1 9 9 7 1 9 9 8 1 9 9 9 2 0 0 0 2 0 0 1 2 0 0 2 2 0 0 3 Fjärrvärmeprisernas spridning kan jämföras med spridningen av va- taxorna, som uppgår till ungefär en faktor 5. Det kan anmärkas att ingen hänsyn har tagits till att va-verksamheten är avgiftsfinan- sierad i olika utsträckning, eller till spridningen i elnätsavgifter, som enligt den senaste uppgick till en faktor 2,6. Den större spridningen i dessa taxor kan troligtvis förklaras av att va-nät och elnät till skillnad från fjärrvärmenät även finns i glesbygd. Typhuset i är något mindre än genomsnittsfastigheten för fjärrvärmerörelser. Detta innebär att medelpriset i undersökningen blir något högre än Sverigesnittet. Ytterligare en anmärkning är att fjärrvärmepriser från olika leve- rantörer kan innefatta olika leveransåtaganden såsom service och drift av fjärrvärmecentraler i husen. I vissa fall äger leverantören fjärrvärmecentralen och står för dess kostnader. I andra fall ingår service och drift av fjärrvärmecentralen i fjärrvärmepriset. En annan källa för fjärrvärmepriser är rapporterna från Energi- myndigheten i i vilka det, förutom son-fastigheten, även redovisas beräknade uppvärmningskostnader för ytterligare två olika typer av fastigheter med olika nettobehov av värme. De övriga fastigheter som redovisas är dels en villa med ett årligt värmebehov om 20 MWh, dels ett större flerfamiljshus med ett värmebehov om 1000 MWh. Kundernas tillit till fjärrvärmen SOU 2004:136 Fjärrvärmepriser för tre energimängder i öre/kWh inkl. moms* * Priserna är vägda med leveranser av värme för . En uppgift per kommun. Källa: STEM Värme i . Enligt Energimyndighetens redovisning skiljer sig fjärrvärmepri- set24 åt mellan de olika fastigheterna. I genomsnitt är priset för småhuset högre än priset för som priset för det större flerbostadshuset är lägre än priset för . Detta indikerar att kvantitetsrabatter används.25 Enligt Energimyndigheten beror prisskillnaderna mellan de olika fastigheterna bl.a. på att priset är uppdelat i en fast och en rörlig del. För de mindre kunderna utgör den fasta delen en högre andel av priset. Det medför att de mindre fastigheterna (småhusen) får ett högre genomsnittspris totalt sett. Fjärrvärmeföretagen förklarar detta med att leveranserna blir lägre i villaområden jämfört med flerbostadsområden per km kulvert vilket leder till att kostnaderna för distributionen blir högre för de mindre fastigheterna. 24Medelpriset för varje fastighetstyp är även här beräknat som ett genomsnitt av alla årliga kostnader för en fjärrvärmekund. Inräknat är fast avgift, effektavgift, avgifter för flöde och energi men inte anslutningskostnader. 25Energimyndigheten, Värme i . Kundernas tillit till fjärrvärmen Prisutveckling i olika kommuner I figur 4.11 visas de kommuner som har de högsta respektive lägsta priserna för fjärrvärme mätt som kr/m2. Kommuner med högsta och lägsta fjärrvärmekostna- derna samt medel för undersökningen 1998–2003 Kr/m2 inkl. moms Källa: Avgiftsgruppen, . Att fjärrvärmepriser skiljer sig mellan kommunerna framgår också av figur 4.12, som visar fjärrvärmepriset i kommuner av olika stor- lek. Den tidigare nämnda tendensen att större kommuner har lägre pris än mindre framgår av diagrammet. Det kan sannolikt förklaras med skalekonomier som bildas när antalet kunder ökar. Det går också att utläsa av diagrammet att priserna tenderar att konvergera kring ett (högre) medelpris Kundernas tillit till fjärrvärmen Medelvärde för fjärrvärmepriser, 1996–2003 Medel K1 (>35.000 inv) Medel K2 (15-35.000 inv) Medel K3 (<15.000 inv) Medel (rike) ningen i NH2003 var /MWh. Källa: Fjärrvärmeföretagen och ägandet, EKAN-gruppen, . Förutom att prisspridningen mellan olika typer av kommuner är mindre , är det också noterbart att ökningen av priset är relativt större för de större kommunerna (K1). I figur 4.13.a och 4.13.b nedan visas de kommuner där, enligt , fjärrvärmepriset har höjts –2003 och 2000–2004. Antalet företag i den kategorin –2003 är sju stycken. Majoriteten av de fjärrvärmeföretag i kommuner där priserna höjts mest, hade ett pris som var lägre än rikets medelvärde 1999 (/MWh inkl. moms). Till följd av de större prishöjningarna hade flertalet av dessa fjärrvärmeföretag ett pris som låg över medelvärdet 2003 (/MWh inkl. moms). De fjärrvärmeföretag i kommuner som genomfört de största prishöjningarna har alltså gått från låga fjärrvärmepriser till relativt sett höga sådana. –2004 är det 24 fjärrvärmeföretag som höjt sina priser . Även här hade över hälften gått från ett fjärrvärmepris under rikets medel i början av perioden till ett fjärrvärmepris över rikets medel . Kundernas tillit till fjärrvärmen Procentuell prisförändring samt pris 2003 för de kommuner som höjt sina priser mest –2003 Kundernas tillit till fjärrvärmen Procentuell prisförändring samt pris 2004 för de kommuner som höjt sina priser mest –2004 Förändring i % (2000-2004) Pris /MWh inkl moms kr/MWh inkl moms När man studerar prisutvecklingen kommunvis så framkommer en annan bild jämfört med det genomsnittliga priset för fjärrvärme. Det finns en mycket stor spridning mellan kommunerna i fråga om prisförändringar. I ett fåtal kommuner har fjärrvärmepriset höjts med –2003, vilket är i paritet med prisutvecklingen på villaolja inklusive skatt. Vidare har priset i nästan hälften av de 146 kommunerna höjts med mer än genomsnittet . Detta innebär att det även finns ett relativt stort antal kommuner (ca 25 stycken) där priset har mins- kat. Figur 4.14 nedan visar den procentuella förändringen i fjärr- värmepriset –2003 för alla kommuner i under- sökningen. Kundernas tillit till fjärrvärmen Procentuell förändring i pris 1997–2003 Även om man delar upp fjärrvärmeföretagen i de ägarsfärer som EKAN-gruppen använt (figur 4.15) framgår tendensen att priserna konvergerar. Spridningen mellan de olika ägarsfärerna har minskat något som det går att utläsa en tendens att priset närmar sig en högre nivå. Fjärrvärmeprisets utveckling –2003 [kr/MWh (>250 GWh) ningen i NH2003 var /MWh. Källa: Fjärrvärmeföretagen och ägandet, EKAN-gruppen, . Kundernas tillit till fjärrvärmen Förklaring till skillnader i priser och prisutveckling I en rapport från från 200126 har och försökt förklara varför fjärrvärmepriset varierar så mellan olika kommuner i . Detta har gjorts genom en jämförande analys av verkliga priser, lokala förutsätt- ningar samt kalkylmässiga beräkningar av kostnader för 160 fjärr- värmeföretag avseende . Data har hämtats från företagens årsredovisningar, Svensk fjärrvärmes medlemsstatistik, gersson-undersökningen m.m. har även justerats med hänsyn till att typhuset i är mindre än den genomsnittliga fastigheten för fjärrvärme- rörelser. Det främsta skälet till prisvariationen är enligt studien att fjärr- värmeföretagens ägare har olika syften med att driva fjärrvärme- rörelser. Vissa kommuner har fortfarande ambitionen att erbjuda sina kunder låga fjärrvärmepriser medan i huvudsak privata fjärr- värmeleverantörer tenderar att mer ser till lönsamhets- och avkast- ningskrav. Enligt studien finns dock inte någon konsekvent skilje- linje mellan kommunala och privata ägare i detta avseende. Även de kommunala ägarna börjar i allt större utsträckning kräva en högre avkastning från sina fjärrvärmeföretag. och har även i en rapport följt upp resultaten från den första rapporten samt utvidgat sitt angreppssätt och genomfört en flerdimensionell prisanalys (multipel regression) för att förklara prisskillnader mellan olika kommuner eller fjärr- värmeföretag. Det man försökt förklara är skillnaden i prisnivå för ett enskilt år. Resultatet från denna studie visar att större system och högre marknadsandel ger ett lägre pris. Dessutom bidrar en större andel bio- och avfallsbaserad värme samt spillvärme till ett lägre pris. Närvaro av kraftvärme, ett icke kommunalt ägande samt ett högre realt avkastningskrav bidrar till ett högre fjärrvärmepris. Ytterligare variabler som har en signifikant höjande effekt på prisnivån är kol- dioxidutsläpp samt ett mer omfattande distributionsnät. Däremot får inte faktorer som ålder på fjärrvärmesystemet, andel olja eller gas samt om fjärrvärmecentral ingår i leveransåtagandet någon signifi- kant inverkan på prisnivån i denna undersökning. Enligt författarna har det skattade reala avkastningskravet en viktig funktion för att förklara variationen i pris. 26 , och , S. (2001). Kundernas tillit till fjärrvärmen utesluts så sjunker förklaringsvärdet i regressionen avsevärt. Detta tyder på att ägarnas syn på avkastningen spelar stor roll för vilket pris som tas ut. Av de rapporter som publicerats av framgår ett statistiskt signifikant samband mellan pris på fjärrvärme och om det är en kommun eller ett privat företag som är ägare till fjärrvär- merörelsen. I rapporten från 200027 konstaterar att ett kommunalt ägande minskade prisnivån med /MWh. Även i de följande årens rapporter finns en liten men statistiskt signifikant skillnad i prisnivån mellan kommunalt respektive icke kommunalt ägande men skillnaden tenderar att minska över åren. konstaterar att detta resultat går tvärs emot de förväntningar som funnits om en ökad skillnad i priser mellan kommunala och övriga fjärrvärmeföretag. EKAN-gruppen har i en rapport och i en upp- datering av rapporten , studerat prisutvecklingen för fjärrvärme uppdelad på olika ägarkategorier och särskilt uppmärk- sammat prisutvecklingen efter en ägarförändring. Enligt den första rapporten , var det svårt att dra generella slutsatser om vad som händer med priset efter ett ägarbyte. I den andra rapporten kan man utläsa, även om antalet ägarbyten fortfarande var lågt, en viss tendens till uppmärksammade prishöjningar efter genomförda ägarförändringar. Resultatet från rapporten visar att i de kommuner där ett ägar- byte hade skett, hade fjärrvärmepriset ökat med /MWh, vilket innebar höjning jämfört med medelhöjningen som låg på för perioden –2003.29 Men å andra sidan kunde det inte konstateras att det endast var andra företag än de kommunala som höjde sina priser mest. Tvärt om var det kommu- nala bolag som stod för åtta av de tio största prishöjningarna efter elmarknadens avreglering 1996–2003, (där de flesta var stora kommunala företag som levererar mer än 250 GWh). Om man i stället studerade perioden mellan 2001–2003 blev bilden annor- lunda, där stod icke kommunala bolag för sju av de tio största pris- höjningarna. Fyra av dessa företag hade genomfört ägar- skifte från kommunalt till annat ägande. Variationer i priser i de kommuner där priset höjts mest efter elmarknadens avreglering 1996–2003, samt för peri- 27Energimyndigheten (2000), Fjärrvärmen på värmemarknaderna, ER 19:2000. 28EKAN-gruppen (2003), Fjärrvärmeföretagen och ägandet. Kundernas tillit till fjärrvärmen oden –2003 redovisas i de två figurerna nedan som indexerade förändringar (figur 4.16.a och b). I figur 4.16.a är 1996 basår med index 100 medan i figur 4.16.b är 2001 basår med index 100. Efter kommunnamnen redovisas ägaren inom parentes. K innebär kom- munal ägo, F står för Fortum Värme, E för (tidigare och ). De tio kommunerna med största prishöjningar 1996– 2003. d(K) g(F) Källa: Fjärrvärmeföretagen och ägandet, EKAN-gruppen, . De tio kommunerna med största prishöjningar 2001– 2003. (K) (K) (S) Pu) (Ps) rs Källa: Fjärrvärmeföretagen och ägandet, EKAN-gruppen, . Kundernas tillit till fjärrvärmen Systemskiftet 1996 innebar som anförts att den tidigare tillämpade kommunala självkostnadsprincipen ersattes av en marknadsmässig prissättning som i huvudsak utgår från principen att sätta priset i relation till kundernas alternativkostnad för uppvärmningen. Det kan så här i efterhand ifrågasättas om konsekvenserna av denna principväxling var tillräckligt analyserad . Det finns därför anledning att nu uppmärksamma frågan om prisutvecklingen för fjärrvärmen relativt de alternativ som i vissa fall kan vara aktu- ella. De alternativ till fjärrvärme som är intresserant att studera är främst olja, el och biobränsle (pellets). Löpande kommersiella energipriser i –2003 (inkl. energiskatter och moms), öre/kWh Källa: , . Figur 4.17 ovan visar att fjärrvärmepriset per kWh har legat under eldningsolja 1 (Eo1), elvärme och naturgas men över priserna för skogsflis, som i detta fall motsvarar pellets (skogsflis i diagrammen motsvarar biobränsle). Även efter 1996 (när avregleringen på elmarknaden skedde) har energipriserna ökat realt. Den tendensen är särskilt tydlig . som KPI –2003 ökat har Eo1 ökat , skogsflis ökat , naturgas för bostäder ökat , elvärme ökat och fjärrvärme ökat . Kundernas tillit till fjärrvärmen Prishöjningar har sin orsak i bl.a. energiskattehöj- ningar som skett på olika bränslen som olja och el (den s.k. gröna skatteväxlingen). Eftersom dessa skattehöjningar endast i begrän- sad utsträckning träffat fjärrvärmeföretagen som använder andra obeskattade bränslen, pekar prisutvecklingen på fjärrvärmen på att företagen i ökad utsträckning övergått till att tillämpa alternativ- prissättning i stället för kostnadsbaserade priser. Avgiftsgruppens har följt prisförändringar för alternativ uppvärmning till fjärr- värme som visas i tabell 4.5 nedan. Utveckling av taxor på olika nyttigheter för en . Alla uppgifter inkl. moms El (total) för El (total); varav elhandel +36,och elnät +3,. elhandel ingår punktskatt på el. 2002 och 2003. Uppgifterna är hämtade från Värme i Sverige-rapporter. Avser marsvärden av KPI (+2, Källa: Avgiftsgruppen, . Utvecklingen av skatteandelen i priset för olika bränsleslag framgår av figur 4.18 och 4.19 nedan, som visar att skattenivån har en stor betydelse för priset på olika bränslen. Skatten står för av oljepriset, av naturgaspriset och av elpriset. När det gäller andra bränslen som biobränsle (pellets, skogsflis) så utgör skatteandelen av totalpriset, vilket motsvarar momstillägget. Det sista gäller även för fjärrvärmepriset. Kundernas tillit till fjärrvärmen även observeras i figur 4.20.a–d, som visar pris och skatteutveck- lingen för olika bränslen för perioden –2003. Skatteandelens utveckling på olika energislag i –2003, procent Eo1/GAS OIL Källa: , . Bränslepris för hushållskunder samt andel skatt av totala priset, 2003 Anm: För pellets är priset en genomsnittlig uppräkning, gällande ett vägt genomsnitt för bulk-, storsäcks- och småsäcksleveranser av en stor leverantör. Källa: , . Kundernas tillit till fjärrvärmen I Energimyndighetens30 jämförelser av fjärrvärme med andra alter- nativ har värmekostnaderna för ett antal olika uppvärmningsalter- nativ för tre olika typfastigheter31 jämförts. De uppvärmningsalter- nativ som jämförs är elpanna, värmepump, fjärrvärme, naturgas, olja samt bio/pellets. Syftet med jämförelse är att försöka beräkna om ett byte av uppvärmningsteknik kan vara lönsamt.