sou · GSB3103d4 · 2005-01-01 00:00:00 — , , Ett mänskligt möte en daglig rättighet. FOU- rapport , . Rapport från barnens myndighet 2002. Många syns inte, men finns ändå. , Hans (red.). Politik, lag och praktik. Implementering av handikappreform. , , och stöd och service till funk- tionshindrade 2002 /på moset. Råd och stöd för psykiskt funktionshindrade i , , , . , , Styrd eller självbestämmande? Om möjlighet till autonomi i och genom handikappreformens råd och stöd. , sociologiska institutionen, . Clevesköld//Thunved, Handläggning inom . , , Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, sedd ur ett barn- och ungdoms- perspektiv, Juridikum, , . DHR Göteborgsavdelningen, Redovisning och utvärdering av . Den mångtydiga FoU-idén - lokala FoU-enheters mening och betydelse. //Söderhäll, Råd och stöd enligt LSS §9:1. Från vante till tumme? , hös- ten 2000. Mänskliga rättigheter, konventionen om bar- nets rättigheter. , Rapport till regeringen. Tänk tillgäng- ligt, Rapport till regeringen. Skydda mot diskriminering. Stärk den enskilda människans rätt. , , Rättighetslag i teori och praxis. HSO , Faktablad, . HSO , Råd och stöd - LSS - på brukarnas villkor. HSO, , Goda råd är dyr! En kartläggning över hur statsbidragen till rådgivning och annat personligt stöd för person- grupp 3 i LSS har använts. i /LaSSe- kooperativet i . Överenskommelse om insatser inom handikappområdet för åren 2002 2004. På slak lina, om hörselskadades situation i . Mitt i och utanför, om hörselskadades situation i . INTRA 4 * 01 , , Råd och stöd - från expertinsats till personligt ombud? , Statsvetenskapliga institutio- nen, . , Råd- och stödprojekt i , . /, Gränssnitt för samverkan i - slutrapport. , Kommunala synpunkter på översyn av den öppna habiliteringen för vuxna, 2001- 02-23. i län, Årsredovisning 2000 för habiliterings- och hjälpmedelsverksamheten. Sammanställning av upp- följning av beslut om råd och stöd enligt LSS. , , vuxenhabiliteringen. Tid att tänka om, kompetensutveckling av personal kring begåvnings- stöd till vuxna personer med grav utvecklingsstörning. Rådgivning och annat personligt stöd för funktionshindrade. , ansvar på handikappområdet, , LF 242-96. , Sammanställning av enkätsvar, , LF 705-99. , , kom- mun. , , kommun. , , kom- mun. , sociala enheten. LSS rådgivning och annat personligt stöd, , . , sociala enheten. Råd och stöd enligt LSS. , meddelande 1998:4. i län, Råd och annat personligt stöd LSS, rap- port 2001:11, ISSN 1402/3393. i , rapport , Råd och stöd. Uppföljning av verksamhet i och . Uppföljningsrapport , Rådgivning och annat personligt stöd, LSS. En kartläggning av handläggning. För barnets bästa - en studie över hus föräldrar till barn med funktionshinder upplever det offentliga stödsystemet. , Analysera 2002:1. Frihet och beroende. Per- soner med funktionshinder beskriver samhällets stödsystem. , Analysera 2003:15. Ojämlikhet i levnads- villkor, en jämförelse mellan personer med funktionshinder och övriga befolkningen. Idé och verk- lighet i handikappolitiken. , , Hälso- och sjukvårdslagen Policy- program utifrån för delaktighet och jämlikhet. Socialmedicinsk tidskrift 2002 häfte 6 , Att beskriva levnadsförhållanden. Ett brukarperspek- tiv från handikapprörelsen. , artikelnr 2004-118-5. , Handikappreformen, slutrapport . , Individuell plan på den enskildes villkor. Planer enligt HSL och LSS i praktiken, , Individuell plan på den enskildes villkor. En probleminventering om individuell plan enligt LSS, , Kartläggning av barns och ungdomars habilitering. En utvärdering genomförd 2002 2003 av , Klassifikation av funktionstillstånd, funktionshinder och hälsa (kortversion). Att ta till vara den enskildes tysta kunskap. erfarenheter av studien 30 brukare om sin reha- bilitering. , artikelnr 2002-110- 18. Teser och tips. , lägesbeskrivning, Hur många har en individuell plan enligt LSS? Resultat av en enkät 2003, artikelnr 2003/131/20. Fortsatt etablering av FoU-centra på äldreområdet en andra uppföljning avseende 2003, . Tillgång till habilitering och reha- bilitering för vuxna med funktionshinder en kartläggning, . , projektrapport, - en styrande faktor, , artikelnr 1996/83/13. , rapport om stöd och service; bedömning av per- sonkretsen och insatsen råd och stöd, 1995, artikelnr 1995/49/7. , Rapport om rehabiliteringsprocessen innebörd och tillämpning, . Artikelnr 2000- 19-04. , rapport, Barn och ungdomar med funktionshinder. En kartläggning av habiliteringsinsatser enligt HSL och råd och stöd enligt LSS. , rapport, Lag om stöd och service LSS. Rådgivning och annat personligt stöd. , artikelnr 1995/49/8. , Råd och stöd enligt LSS en kartläggning , . Lika men ändå olika. Den empiriska utforskande studier av FoU-enheter inom socialt arbete. , Stimulansbidrag för habilitering och rehabilitering. Om rehabiliteringsprocessen – innebörd och tillämpning 2004:04 , stöd för rättstillämpning och handläggning. Bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. , Tio röster om habilitering och rehabilitering. En delrapport i Kartläggning av barns och ungdomars habilitering genomförd av , 2002 2003 , underlag från experter. Individuell plan på den enskildes villkor. , uppföljning och utvärdering. Patientens rätt till information, delaktighet och medinflytande. Läget efter lagänd- ringarna . , uppföljning och utvärdering. Tillgång till habilite- ring och rehabilitering för barn och ungdomar med funktions- hinder en kartläggning. Lägesrapport , Handikappomsorg. ISBN 91- 7201-739-2, artikelnr 2003-131-4. ISBN 91- 7201-837-2. Statistik socialtjänst 2003:2. Funktionshindrade personer insatser enligt LSS . , arti- kelnr . Statistik socialtjänst 2004:2. Funktionshindrade personer insatser enligt LSS . /Länsstyrelserna, rapport. Icke verkställda beslut och domar enligt LSS och SoL. Resultat från länsstyrelsernas data- insamling . /Länsstyrelserna, tillsynsåterföring. Social tillsyn 2003. Resultat av länsstyresernas tillsyn. Meddelandeblad 20/97, Habiliteringsåtgärder är inte att betrakta som råd och stöd enligt LSS fyra regeringsrätts- domar. , psykiatriuppföljningen 1999:2, LSS och psykiska funktionshinder, . Sterzel, , Författning i utveckling. , Expertstöd LSS barn, habilitering, råd- givning och annat personligt stöd enligt LSS för barn och ung- domar med omfattande och varaktiga funktionshinder, . , omsorgsnämnden, PM om ändrad policy för rådgivning och annat personligt stöd enligt LSS och habilitering enligt HSL, . , omsorgsnämnden, PM. Rätten till råd- givning och annat personligt stöd enligt LSS för vuxna med omfattande funktionshinder. , omsorgsnämnden, PM. Rätten till råd- givning och annat personligt stöd enligt LSS för barn och ungdom med omfattande funktionshinder. Kommunernas ekonomiska läge. /, En forsknings- strategi för kommuner, landsting och regioner. 2003, ISBN 91- 7289-215-3. , rapportserie 2004:1. Om vardagsliv för familjer som har barn med synskada lika problem i olika kom- muner. sjukvårds primärvård, Göta-Pettergruppen, rapport 1998-10- 30. Vad önskar och behöver och ? Om hälso- och sjukvård för personer som får stöd enligt LSS. , , Råd och stöds grundidéer från reformintention till praxis. Råd och stöd till personkrets 1 och 2 en enkätundersökning till personer med mellan 20 . , riktlinjer för hälso- och sjukvården. Så arbetar vi med prioriteringar. läns landsting, psykiatri och habilitering. Samverkan mellan habilitering och kommunernas socialtjänst efter kom- munaliseringen. läns landsting, psykiatri och habilitering. Vuxenhabilite- ringen i läns landsting uppdrag och organisation. läns landsting, psykiatri och habilitering. Vuxenhabilite- ringen i läns landsting. En utvärdering av verksamheten. läns landsting, Utveckling av LSS råd och stöd till personer med psykiska funktionshinder. mellan vuxenhabiliteringen, psykiatrin, RSMH och FPS. Del- rapport 1, läns landsting, Utveckling av LSS råd och stöd till personer med psykiska funktionshinder. Ett treårigt samverkansprojekt mellan vuxenhabiliteringen, psykiatrin, RSMH och FPS. Del- rapport 2, . Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården. (1984/85:176) med förslag om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. (1997/98:109) Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. (2000/01:6) Avtal om visst kostnadsansvar för insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade m.m. (2000:01:80) Ny socialtjänstlag m.m. (2001/02:72) Ändringar i regeringsformen samarbetet i EU m.m. (2002/03:65) Ett utvidgat skydd mot diskriminering. 1992/93:159. Stöd och service till vissa funktionshindrade. 1996/97:60. Prioriteringar inom hälso- och sjukvården. 1999/2000:79. Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikapp-politiken. Regeringens skrivelse 2002/03:25. Uppföljning av den Nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Promemoria om kvalitets- och dokumenta- tionsbestämmelser samt anmälningsplikt vid missförhållande inom verksamheter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) m.m. , S 2003-9769/ST. Allmänna Råd 1994:1, LSS lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Brev till regeringen . Dnr 72-1219/2003 Problem kopplade till lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) särskilt insatsen bostad med sär- skild service för vuxna. Brev till regeringen, uppföljning av FoU-centra inom äldreområdet . Dnr 73-281/2002. betänkande (1992/93:SoU19 ) Stöd och service till vissa funktionshindrade. betänkande (200/01:SoU4) Avtal om visst kost- nadsansvar för insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade m.m. betänkande (2000/01:SoU18) Ny socialtjänstlag m.m. betänkande 2001/02:SOU 7. SOS 2002:9 (S) . Föreskrifter och Allmänna råd. Bostad med särskild service för vuxna enligt 9 § 9 lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Handikapp, välfärd, rättvisa. Betänkande av handikapputredning. Vårdens svåra val. nia nio vägar att utveckla bemötandet av personer med funktionshinder. Socialtjänst i utveckling. Funktionshinder och välfärd. Utvecklingskraft för hållbar välfärd. Betänkande om läromedel för funktionshindrade. Utredning om vissa hjälpmedel för personer med funktionshinder samt om vissa insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att analysera vissa frågor på hjälpmedelsområdet och lämna förslag till åtgärder. Den särskilde utredaren skall också förtydliga vissa insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Inom hjälpmedelsområdet skall analysen avse -hjälpmedelsförsörjningen för barn i förskoleverksamhet, barn, ungdomar och vuxna inom det offentliga skolväsendet, sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn, kompletterande utbildningar som berättigar till studiestöd eller statsbidrag, högskoleutbildning, samt folkhögskoleutbildning, -de förändrade förutsättningarna på hjälpmedelsområdet genom utvecklingen inom informations- och kommunikationstekno- logi och digital teknik, -avgiftssystemet för hjälpmedel och därtill hörande regler i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), samt -gränsdragningen vad gäller ansvaret mellan individuella hjälp- medel för personer med personlig assistans och arbetshjälp- medel för assistenterna. Förtydligandena vad gäller LSS skall avse -regleringen av insatsen rådgivning och annat personligt stöd, -tillämpningsområdet för 23 § LSS, samt -kommunernas hälso- och sjukvårdsansvar för personer som bor i bostad med särskild service för barn och ungdomar, bostad med särskild service eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken "Från pati- ent till medborgare" fastslås tre nationella mål (prop. 1999/2000:79 bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). De tre målen är -en samhällsgemenskap med mångfald som grund, -att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, samt -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Personer med funktionshinder skall ha samma möjligheter som andra att röra sig i samhället och delta i samma sammanhang. Alla skall ha samma möjligheter att ta del av information och göra sig hörda. Alla skall också ha lika möjligheter och skyldigheter att bidra till samhällets utveckling. Många får sina funktionsnedsätt- ningar när de blir äldre. De nationella målen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113, bet. 1997/98:SoU24, rskr. 1997/98:307) är att äldre skall -kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, -kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, -mötas med respekt samt -ha tillgång till god vård och omsorg. För att målen skall kunna uppnås inom såväl handikappolitiken som äldrepolitiken krävs att samhället är tillgängligt för alla. Det gäller såväl den fysiska miljön som information och service. I vissa fall räcker det inte med generella anpassningsåtgärder utan det be- hövs kompletterande insatser i form av särskild service och hjälp- medel. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken, Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79, s. 110 ff.), aviserades att en särskild utredare skulle utses för att se över hjälpmedels- försörjningen för studerande med funktionshinder inom hela utbild- ningsområdet inklusive förskolan. I handlingsplanen aviserade regeringen dessutom att en särskild utredare skulle tillsättas med uppgift att föreslå ett förtydligande av vad som avses med insatsen rådgivning och annat personligt stöd enligt LSS. Med anledning av den tekniska utvecklingen på hjälpmedelsområdet aviserades i budgetpropositionen för (prop. 2000/01:1) en särskild utredning. Syftet med denna utredning är att undersöka hur behoven av hjälpmedel för de grupper av funktionshindrade som av olika skäl inte har kunnat tillgodogöra sig de nya rönen inom den tekniska utvecklingen skall kunna tillgodoses på ett bättre sätt. reformer av betydelse för utredningen beslöt att hälso- och sjukvårdshuvudmännen fr.o.m. skulle överta ansvaret för hjälpmedel i undervisningen (prop. 1982/83:174, bet. 1982/83:SoU26, rskr. 1982/83:367). Med den s.k. Ädelreformen övertog kom- munerna ansvaret bl.a. för att tillhandahålla vissa hjälpmedel, framför allt sådana som används i den dagliga livsföringen (prop. 1990/91:14, bet. 1990/91:SoU9, rskr. 1990/91:97). I samband med den s.k. Handikappreformen förtydligades landstingens och kommunernas ansvar för hjälpmedelsförsörjning, habilitering och rehabilitering inom sina respektive områden. Detta skedde genom införandet av två nya paragrafer i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL. I förarbetena till lagändringen anges vad som bör klassificeras som hjälpmedel för den dagliga livsföringen samt hjälpmedel för vård och behandling (prop. 1992/93:159, bet. 1992/93:SoU19, rskr.1992/93:321). Utanför HSL:s tillämpningsområde faller arbetshjälpmedel som regleras i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för perso- ner med arbetshandikapp, vissa hjälpmedel som behövs för att genom- gå arbetslivsinriktad rehabilitering, hjälpmedel inom förskoleverk- samheten samt särskilda pedagogiska hjälpmedel inom hela utbild- ningsområdet, inklusive förskoleverksamheten. I samband med Handikappreformen infördes en ny lag, lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS (prop. 1992/93:159, bet. 1992/93SoU:19, rskr.1992/93:321). Några av insatserna i lagen är -rådgivning och annat personligt stöd, -familjehem eller bostad med särskild service för barn och ungdomar, samt -bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt an- passad bostad för vuxna. Rådgivning och annat personligt stöd fanns som särskild omsorg för personer med utvecklingsstörning redan enligt lagen (1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. (om- sorgslagen). Syftet med insatsen är att tillförsäkra personer med omfattande funktionshinder kvalificerade insatser från flera kom- petensområden för att underlätta det dagliga livet. Landstingen svarar för insatsen och får ett statsbidrag om 200 miljo- ner kronor för merkostnader som de beräknades få genom att LSS ger en större grupp rätt till rådgivning och annat personligt stöd än den tidigare omsorgslagen. Såväl familjehem som bostad med särskild service för barn och ungdomar bör användas flexibelt utifrån barnets och familjens behov. Även bostad med särskild ser- vice för vuxna skall kunna utformas på olika sätt utifrån den vuxnes behov. Huvudformerna som kan urskiljas är gruppbostad och ser- vicebostad. har följt upp effekterna av såväl Ädel- som Handikappreformen samt stimulansbidragen för habilitering och rehabilitering. Avgifter för hjälpmedel – relevant lagstiftning I HSL regleras landstingens och kommunernas ansvar för hälso- och sjukvård. Med hälso- och sjukvård avses enligt 1 § HSL åtgär- der för att medicinskt utreda, förebygga och behandla sjukdomar och skador. I hälso- och sjukvårdsansvaret ingår enligt förarbetena även ansvaret för hjälpmedel till funktionshindrade (prop. 1981/82:97 s. 40, jfr prop. 1992/93:159 s. 200). Enligt 3 b § HSL är ett landsting skyldigt att erbjuda hjälpmedel till personer med funktionshinder som är bosatta i eller är kvarskrivna och stadigvarande vistas där. I 18 b § samma lag anges att denna skyldighet i vissa situationer i stället åvilar kommunerna. Genom 26 § HSL ges landsting och kommuner befogenhet att ta ut vårdavgifter. Innebörden av termen vårdavgifter är inte närmare definierad i HSL. I förarbetena sägs dock att landstingens och kommunernas befogenhet att bestämma avgifter för hälso- och sjukvård anges i bestämmelsen (prop. 1981/82:97 s. 133 och prop. 1990/91:14 s. 156). I 26 a § HSL finns ett stadgande som begränsar den enskildes skyldighet att under vissa omständigheter betala vårdavgifter (hög- kostnadsskydd). I lagtexten anges bl.a. att den som har betalat vårdavgifter för öppen hälso- och sjukvård enligt HSL i andra fall än som avses i 18 § första stycket HSL (dvs. i fall då kommunen är ansvarig för sjukvården, läkarvård undantagen, i bl.a. särskilda boendeformer för äldre) under vissa särskilt angivna förhållanden är befriad från att betala ytterligare avgift. I förarbetena anges att de vårdavgifter som är tänkta att omfattas av högkostnadsskyddet är begränsade till patientavgifter för läkarvård och sjukvårdande behandling inom landstingen samt läkarvård och sjukgymnastik hos privata vårdgivare (prop. 1996/97:27 s. 68). Situationen inom vissa delar av hjälpmedelsområdet träffades en överenskommelse mellan staten och som innebar att sjukvårdshuvudmännen tog över huvudmannaskapet för hjälpmedel i undervisningssituationen. tog de även över kostnadsansvaret för att tillhandahålla hjälpmedel för elever med funktionshinder i , gymna- sieskolan, statlig och vuxenutbildning samt för studen- ter med funktionshinder vid universitet och högskola. Nuvarande lagstiftning tillämpas dock olika i fråga om vilket ansvar lands- tingen har för deltagare på folkhögskolornas kurser. Överenskom- melsen om att ta över ansvaret gällde endast vissa preciserade grupper, vilket innebär att inte alla med funktionshinder omfattas. En rad förhållanden på hjälpmedelsområdet har förändrats . Hjälpmedelsutbudet har utökats. gällande lagstiftning tolkas och tillämpas olika i fråga om landstingens ansvar för hjälp- medel. Ett exempel är vad som skall anses vara grundutrustning i skolan eller läromedel och därmed skolhuvudmannens ansvar och vad som är ett personligt hjälpmedel för den dagliga livsföringen och därmed ansvar. Landstingen gör också olika bedömningar av vilka grupper av funktionshindrade som skall omfattas av sjukvårdshuvudmännens skyldighet att inom ramen för hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL, tillhandahålla hjälp- medel. Vid utbildning på annan ort än hemorten kan hjälpmedel behö- vas på två ställen. Det kan gälla studier vid folkhögskolor, univer- sitet och högskolor men även t.ex. vid specialskolor samt riks- och regionalt rekryterande skolor så som de riksrekryterande gymnasie- utbildningarna för döva, hörselskadade och rörelsehindrade elever. Hjälpmedelshanteringen kan då fördröjas på grund av dels svårig- heter att bedöma behov på distans och dels oklarheter i kostnads- och ansvarsfördelningen. Elever i samma verksamhet kan också komma att få hjälpmedel enligt olika praxis. Mot bakgrund av de oklarheter som finns när det gäller ansvaret för hjälpmedelsförsörjningen inom hela utbildningsområdet inklu- sive förskolan anser regeringen att en översyn bör göras. Det finns dessutom anledning att analysera behovet av och ansvaret för finansieringen av hjälpmedel i samband med arbetsmarknadsutbild- ning, grundläggande företagsförlagd utbildning och s.k. kvalificerad yrkesutbildning. har den tekniska utvecklingen gått kraftigt framåt vilket gjort det möjligt att utveckla och ta fram nya produkter på hjälpmedelsområdet. Enligt för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet, fortsättningsvis , bör personer med funktionshinder garanteras tillgång till sådana hjälpmedel som bidrar till ökat oberoende i det dagliga livet. För att uppnå detta bör tillgängligt tekniskt kunnande användas för att förbättra hjälp- medlens standard och effektivitet (regel 4, punkt 1 och 3). Datorer och därtill hörande hjälpmedel har inneburit något av en revolution för många funktionshindrade. Synskadade kan med hjälp av datorn t.ex. söka och behandla information samt få den presenterad på ett tillgängligt sätt genom syntetiskt tal eller punkt- skrift. Datorn kan med kompletterande utrustning ibland användas som eller ersätta hjälpmedel på en rad områden, t.ex. för mottag- ning och uppläsning av taltidningar och talböcker samt bild- eller texttelefoni. Andra exempel på teknisk utveckling är nya digitala hörapparater och ett nytt talbokssystem. heter på skillnader mellan landstingen i fråga om vad som förskrivs som hjälpmedel. I takt med teknikutvecklingen uppstår också frågor om vilken huvudman som skall svara för olika typer av hjälpmedel. Regeringen har, som tidigare nämnts, redan i budgetproposi- tionen för aviserat en utredning med syfte att göra nya produkter som utvecklas på hjälpmedelsområdet mer tillgängliga. Nedan ges några exempel på sådana produkter och svårigheterna kring dessa. har i en rapport till regeringen, IT för funk- tionshindrade och äldre – Förslag till handlingsprogram för åren 1998–2002, beskrivit följande problem kring datorbaserade hjälp- medel: -skärpta regler för förskrivning som i vissa landsting utesluter grupper som tidigare fått hjälpmedel -oklar ansvarsfördelning mellan kommuner, landsting och andra berörda huvudmän, -svårigheter att få datorhjälpmedel för lek och träning, samt -svårigheter för personer med lättare rörelsehinder, eller med funktionshinder som MBD/DAMP, autism, hjärnskada, dyslexi och inlärningssvårigheter eller kognitiva funktionshinder att få datorbaserade hjälpmedel. I flertalet landsting betraktas datorn som ett hjälpmedel i sig medan den i några landsting ses som en standardprodukt i hemmen. I de senare svarar hjälpmedelsverksamheten endast för anpassningen när datorbaserade hjälpmedel förskrivs. Talboks- och (TPB) har under tillsammans med andra länder utvecklat en ny digital standard för talböcker som kommer att ersätta de gamla kassett- banden och kassettbandspelarna. De nya talböckerna kan läsas med hjälp av en dator eller en särskild talboksspelare. läses alla talböcker in med den nya digitala tekniken. skall enligt planerna hela talboksbeståndet vara överfört till den nya standarden. TPB avser att upphöra med att producera kassett- kopior . Den huvudsakliga låneverksamheten sker vid de lokala biblioteken som tar egna beslut om takten för avveckling av talboksutlåning på kassett. av befolkningen är berätti- gad att låna talböcker.