sou · GSB3129d5 · 2005-01-01 00:00:00 — Ersättning till styrelse och vd som indikation på korssubventionering mellan nätföretag och elhandelsföretag Förekomst ....................av gemensam styrelse och/eller vd Ersättning ................................................till styrelse och vd Förordning (1995:1145) om redovisning av NUTFS 1998:1 Föreskrifter och allmänna råd om ändring av föreskrifter och allmänna råd (1995:1) I El- och gasmarknadsutredningens delbetänkande El- och natur- gasmarknaderna En europeisk harmonisering (SOU 2003:113), har utredningen tagit upp frågan om åtskillnad mellan nätföretag och konkurrensutsatt verksamhet. Utredningen analyserade därvid närmare årsredovisningarna från sex vertikalt integrerade elhandels- bolag i koncerner med mellan 3 000 och 10 000 nätkunder. Härmed avsåg utredningen att skapa sig en uppfattning om hur dessa före- tag fördelar ersättning till styrelse och vd mellan elhandelsverksam- het och annan verksamhet. Av genomgången, som avsåg , framkom att elhandelsföretagens kostnader i form av löner och andra ersättningar till styrelse och vd varierade kraftigt. Att kost- naderna för styrelse och vd i några fall var försumbara eller lika med noll togs som indikation på att handelsverksamhetens lednings- kostnader i dessa fall bärs av annan verksamhet, förmodligen elnätsverksamheten. Ett sådant förfaringssätt skulle kunna tyda på korssubventionering. El- och gasmarknadsutredningen har givit houseCoopers (ÖPwC) i uppdrag att göra en mer fullständig kart- läggning över ersättning till styrelse och vd i elnät- och elhandels- företag som ingår i en koncern. Följande frågor ska besvaras: Hur många samt vilka företag/koncerner omfattas av beskriv- ningen vertikalt integrerade elhandelsbolag i koncerner? I hur många fall har de vertikalt integrerade elhandelsbolagen gemensam styrelse och vd med ett nätföretag? Har de berörda företagen både gemensam vd och gemensam styrelse eller enbart ettdera? I förekommande fall anges om det rör sig om gemensam vd eller gemensam styrelse. Hur fördelar sig kostnaderna mellan nätföretag och elhandels- företag vad gäller ersättning till styrelse och vd i de fall dessa är gemensamma? Hur ofta förekommer det att nätföretaget bär hela eller en oproportionerligt stor del av kostnaderna för en sådan gemen- sam vd och/eller styrelse, (dvs. hur frekvent är detta beteende)? Hur många nätföretag bekostar helt styrelse och vd? Hur ser det ut i övriga fall? Hur fördelar sig antalet anställda mellan bolagen? Uppdraget skall resultera i ett underlag som utredningen kan använda för att klarlägga hur vanligt förekommande ovan beskrivna företeelse är inom gruppen vertikalt integrerade elhandelsbolag i koncerner. Till grund för underökningen ligger en av El- och gasmarknads- utredningen tillhandahållen förteckning över elnätsbolag. För att genomföra uppdraget har ÖPwC gått igenom årsredo- visningar samt annat relevant material. ÖPwC har även tagit del av de årsrapporter som elnätsföretagen lämnar till dighet (STEM). För de koncerner som bedriver såväl elhandel som nätverksam- het har styrelsernas sammansättning samt förekomsten av gemen- sam vd kartlagts. Detsamma gäller ersättning till styrelse och vd i de bolag som ingår i de olika koncernerna. Dessa har indelats utifrån antal nätkunder. I undersökningen ingår inte företag som ägs av , , och . Vidare har ekonomiska föreningar och andelsföreningar utelämnats. Utredningen omfattar inte heller kommunalt ägda elnät som inte bedrivs i bolagsform. I det senare fallet utgår ingen ersättning till styrelse och vd i aktiebolagsrättslig mening. Rapporten är skriven för personer med god insikt i elmarknaden. Undersökningen avser situationen /2003. Med vertikalt integrerade elhandelsbolag i koncerner avses före- tagsbildningar i vilka ingår företag som bedriver såväl nät- som elhandelsverksamhet. Även annan verksamhet kan förekomma såsom produktion och distribution av fjärrvärme. Verksamheten kan vara organiserad utifrån att det bolag som bedriver nätverksamhet är moderbolag med elhandelsbolaget som dotterbolag. Även det omvända kan förekomma. Ett tredje alter- nativ är att såväl nät- som elhandelsbolaget är dotterbolag till ett fristående moderbolag (holdingbolag). Nedan redovisas de olika alternativen. Hur många samt vilka företag/koncerner omfattas av beskriv- ningen vertikalt integrerade elhandelsbolag i koncerner? Med de avgränsningar som gäller för undersökningen har iden- tifierats totalt 56 koncerner som bedriver verksamhet med elnät och elhandel i separata bolag. Koncernerna hade i genomsnitt 24 700 elnätskunder eller totalt 1 386 669 elnätskunder, vilket mot- svarar av samtliga elnätskunder. Flertalet av koncernerna är kommunalt ägda. Undersökningen omfattar såväl små som förhållandevis stora bolag. Till de senare räknas , Mälarenergi, Tek- niska Verken i samt Öresundskraft, samtliga med mer än 50 000 kunder. I koncernerna ingår i några fall delägd elhandels- verksamhet. äger till exempel av elhandelsbolaget . En förteckning över de elnätsbolag som ingår i undersökningen framgår av bilaga 1. Rapport 4 SOU 2004:129 Av de 56 elnätsbolagen bedriver 26 bolag nätverksamheten i moderbolaget (MB). 21 av dessa bolag är förhållandevis små (mindre än 20 000 kunder). I de större bolagen (över 50 000 kunder), som vanligtvis även bedriver annan verksamhet än elnät och elhandel, återfinns elnätsverksamheten som regel i ett dotter- bolag. 2.3Förekomst av gemensam styrelse och/eller vd I hur många fall har de vertikalt integrerade elhandelsbolagen gemensam styrelse och vd med ett nätverk? Av de koncerner som ingår i undersökningen har i 39 fall nät- bolaget samma styrelse och vd som elhandelsbolaget. Med gemensam styrelse avses att en majoritet av styrelseleda- möterna är gemensamma. Att samtliga skulle vara gemensamma är ofta inte fallet då de anställdas styrelserepresentation inte är gemensamma i det fall såväl nät- som elhandelsbolaget har anställd personal.1 1 I ett fall har styrelse och vd ansetts gemensam trots att det inte funnits någon vd i elhan- delsbolaget. Det gäller ett privatägt mindre bolag där vd i elnätsbolaget varit ende styrelse- ledamot i elhandelsbolaget. SOU 2004:129 Rapport 4 Förekomst av gemensam styrelse och/eller vd Har de berörda företagen både gemensam vd och gemensam sty- relse eller enbart ettdera? I förkommande fall anges om det rör sig om gemensam vd eller gemensam styrelse. Förutom att 39 koncerner har gemensam styrelse och vd har 2 kon- gemensam vd men inte styrelse, och 3 gemensam styrelse men inte vd, dvs. totalt 44 koncerner har gemensam styrelse och/eller vd. I de 2 koncerner med enbart gemensam vd rör det sig om för- hållandevis stora kommunalt ägda koncerner. En tänkbar förklaring till att styrelsen inte är gemensam för nät- respektive elhandels- bolaget kan vara att kommunerna eftersträvat att fördela de olika uppdragen på så många ledamöter som möjligt. När det gäller de 3 koncerner som har enbart gemensam styrelse är det i ett fall fråga om en koncern som har delägt elhandelsbolag med egen vd. I två fall rör det sig om nätverksamhet med egen vd. 2.3.1Sambandet mellan gemensam styrelse/vd och storlek Det är i första hand de mindre företagen som har gemensam styrelse och vd. Av de 39 koncernerna med gemensam styrelse och vd är det 32 som har mindre än 20 000 elnätskunder. Av de större koncernerna med över 50 000 elnätskunder är det endast 2 av totalt 8 som har gemensam styrelse och vd. Nät- verksamheten är i dessa förhållandevis omfattande, vilket kan motivera en särskild ledning i form av vd. Dessutom är det bland de större koncernerna vanligare att elhandelsbolaget är delägt. I de fall koncernerna inte har gemensam styrelse och vd finns ofta en viss personunion. Förutom att vd i moderbolaget är ord- förande i styrelsen i dotterbolaget förekommer det att ledamöterna i dotterbolagets styrelse är anställda tjänstemän i koncernen. Sammanfattningsvis kan konstateras att 44 koncerner har gemensam styrelse och/eller vd. 34 av dessa har färre än 20 000 kunder. Av de 12 som inte har vare sig styrelse eller vd gemensamt är det 8 som har fler än 20 000 kun- der. 2.4Ersättning till styrelse och vd Enligt aktiebolagslagen ska ersättning till styrelse och vd redovisas åtskiljd från övriga personalkostnader. Uppgifter om ersättningen till styrelse och/eller vd kan utelämnas i de fall att ingen ersättning har utgått. Ersättningen till styrelse och vd redovisas med ett gemensamt belopp, någon uppdelning på styrelse respektive vd görs som regel inte. Merparten av ersättningen torde dock avse lön till vd. I det fall något bolag vid sidan av vd även haft en vice vd ingår även ersättningen för denne. Uppgifter om ersättning till styrelse och vd kan beroende på koncernstruktur (se 2.1) anges i årsredovisningar för koncernen, moderbolag och dotterbolag. I samtliga fall anges ersättning till styrelse och vd för koncernen. Hur ersättningen sedan fördelats mellan de i koncernen ingående bolagen framgår i vissa fall endast indirekt och i vissa fall inte alls. I vissa fall svarar moderbolaget för dotterbolagets administration. Den ersättning moderbolaget får härför kan omfatta även ersättningar för dotterbolagets styrelse och vd. Storlek på ersättning för styrelse och vd anges dock inte explicit. 2.4.2Ersättning till styrelse och vd enligt årsredovisningarna För de 56 koncerner som ingår i undersökningen uppgick ersätt- ningen till styrelse och vd till i genomsnitt per koncern. Ersättningen varierar beroende på storlek. I koncerner med mindre än 5 000 elnätskunder uppgick ersättningen till i genomsnitt , medan ersättningen i kon- med mer än 50 000 elnätskunder uppgick till i genomsnitt I den förstnämnda gruppen är i regel styrelse och vd gemensam, vilket inte alltid är fallet i de större före- tagen. Ersättningen i de större koncernerna omfattar därför i regel ofta mer än en befattningshavare, dvs. vd i moderbolaget samt vd i ett eller flera dotterbolag. Genomsnittlig ersättning till styrelse och vd (kon- cernen) Hur fördelar sig kostnaderna mellan nätföretag och elhandels- företag vad gäller ersättning till vd och styrelse i de fall dessa är gemensamma? Styrelse och vd är gemensam i 39 av de 56 koncernerna. Ersättning till styrelse och vd i dessa 39 koncerner uppgick till totalt 29,5 mil- joner kronor eller i genomsitt 0,8 miljoner per koncern. De i kon- cernerna ingående nätbolagen redovisade ersättningar på totalt medan motsvarande för elhandelsbolagen var . Resterade del 4,2 miljoner avsåg annan verk- samhet ingående i koncernerna eller där det inte varit möjligt att fördela ersättningar mellan nät- och elhandelsbolagen. I 18 av nätbolagen, med gemensam styrelse och vd, var den redo- visade ersättningen densamma som för koncernen () (se diagram 2). I flertalet av dessa fall är nätbolaget moderbolag och elhandelsbolaget dotterbolag utan anställd personal. motsvarade ersättningen till av den för kon- cernen redovisade ersättningen. För resterande 12 nätbolag: uppger 4 bolag att ersättningen redovisas i moderbolaget. Det framgår dock inte om och i så fall till hur stor del av ersätt- ningen för styrelse och vd som avser nätbolaget. uppger 5 bolag att ingen eller nästan ingen ersättning har utbetalats. lämnar 3 bolag inga uppgifter om ersättning. Nätbolagets andel av ersättningen till styrelse och vd i koncernen Det förhållandet att ersättningen inte redovisas i nätbolaget inne- bär inte att den redovisas i elhandelsbolaget. I några fall ägs nät- och elhandelsbolaget av ett holdingbolag i vilket ersättningen redovisas. Det kan vidare förekomma, som nämnts ovan, att sär- skild administrationsersättning betalas av dotterbolaget till moder- bolaget. Elhandelsbolagens andel av kostnader för styrelse och vd kommenteras i nästkommande fråga. Det är framförallt i de mindre koncernerna med upp till 20 000 kunder, som större delen av ersättningen till styrelse och vd redo- visas i nätbolaget. Det är även dessa som vanligen är moderbolag i koncernerna. Hur ofta förekommer det att nätföretaget bär hela eller en opro- portionerligt stor del av kostnaderna för en sådan gemensam vd och/eller styrelse, (dvs. hur frekvent är detta beteende)? Ersättning till styrelse och vd redovisas i 19 fall endast i nätbolaget. I 11 fall redovisas ersättningen i såväl i nät- som elhandelsbolaget. För övriga 9 fall redovisas ersättning endast i elhandelsbolaget i 6 fall och i 3 fall i holdingbolaget. Redovisning av ersättningen till styrelse och vd I de 11 bolagen varierar den totala ersättningen från knappt 500 tkr till 1 400 tkr för de olika nät- respektive elhandelsbolagen. I fler- talet fall är nätbolagets andel av ersättningen större än bolagets andel av omsättningen. Utöver de 39 koncerner med gemensam styrelse och vd finns 5 koncerner där antigen styrelse eller vd är gemensam, vilket fram- går i tabell 5 och tabell 6. I inget av dessa fall bär nätbolaget hela eller en oproportionellt stor del av kostnaderna. Jämförelserna mellan nätbolagets ersättningsandel och omsättningsandel visar en splittrad bild. 2 I ett fall redovisas ersättningen som om den utgått endast i nätbolaget trots att en försum- bar del () avser annan verksamhet. Redovisning av ersättningen till styrelse och vd i de 11 i koncernerna som redovisar ersättningen både i nät- och elhandels- bolaget Redovisning av ersättningen till styrelse och vd i de kon- som endast har gemensam vd Redovisning av ersättningen till styrelse och vd i de koncerner som endast har gemensam styrelse 3 Bolagets elnät ingick i moderbolaget . Därefter i ett dotterbolag. Hur många nätföretag bekostar helt vd och styrelse? Undersökningen omfattar totalt 56 koncerner. I de 44 koncerner för vilka styrelse och/eller vd är gemensam bekostar nätbolaget i 19 fall helt styrelse och vd, se föregående sida. Hur ser det ut i övriga fall? I de 12 koncerner, vilka saknar gemensam styrelse och/eller vd, bekostar i inget fall nätbolaget i sin helhet styrelse och vd, se tabell nedan. I ett fall är ersättningen som belastat elhandelsbolaget för- sumbar (). Redovisning av ersättningen till styrelse och vd i de kon- som varken har gemensam styrelse eller vd När de gäller de 44 koncerner för vilka styrelse och/eller vd är gemensam bekostar i 6 fall elhandelsbolaget styrelse och vd och i 3 fall de för nät- och elhandelsbolaget gemensamma moderbolaget. 2.4.3Kostnad för styrelse och vd enligt årsrapporterna till STEM Nätbolagen skall i de årsrapporter som lämnas till STEM uppge om för koncernen gemensamma kostnader fördelats mellan de i kon- cernen ingående bolagen och verksamheterna. Se 6 § Förordning (1995:1145) om redovisning av nätverksamhet (bilaga 2) samt 4 § Närings- och teknikutvecklingsverkets föreskrifter om allmänna råd om ändring i Närings- och teknikutvecklingsverkets före- skrifter om allmänna råd (1995:1) om redovisning av nätverksam- het NUTFS 1998:1 (bilaga 3). Revisor ska även intyga att den avlämnade årsrapporten endast omfattar samtliga intäkter och kostnader samt tillgångar, avsätt- ningar, skulder och eget kapital som har samband med den bedrivna verksamheten (NUTFS 1998:1 7 § Särskild granskning av nätverksamhet). I årsrapporterna behöver endast anges hur de kostnader som nätverksamheten har gemensamt med övrig verksamhet fördelats. Inget krav ställs på att ersättning till styrelse och vd särskilt spe- cificeras. I koncernerna som har gemensam styrelse och vd framgår det av årsrapporten att för koncernen gemensamma kostnader fördelats. Det kan gälla kostnader för gemensam administration, kundtjänst m.m. Fördelningsnyckeltalen varierar då tillämpningsföreskrifterna lämnar stort utrymme att fördela kostnaderna. Av de 19 nätbolagen som bär hela kostnaden för styrelse och vd framgår av årsrapporten att 8 bolag hänför en del av kostnaderna till annan verksamhet, t.ex. fjärrvärme eller via faktura till elhan- delsverksamheten. Dessa 8 bolag fördelar mellan till av kostnaderna till andra koncernverksamheter. Såsom ersättningar till styrelse och vd redovisas i de årsredovisningar som inlämnats till PRV bär nätbolaget hela eller en i förhållande till verksamheten stor del av kostnaderna för styrelse och vd i 19 av 39 bolag, dvs. Av årsrapporterna till STEM framgår att i 8 av dessa bolag har kostnaderna fördelats mellan nätverksamhet och andra verksamheter som fjärrvärme och elhandel. En säker slutsats kan inte dras ens för de återstående 11 bolagen då som tidigare nämnts, styrelse och vd ersättning kan ingå i dotterbolagens administrationsersättningar till moderbolaget. För övriga bolag är det svårt att dra någon säker slutsats även om ersättningens andel i flertalet fall är större än omsättningens andel. För resterande 20 bolag är bilden splittrad. 11 bolag redovisar ersättning både i nät- och elhandelsbolag. I flertalet fall är nät- bolagets andel av ersättningen större än andelar av omsättningen. 6 bolag redovisar ersättningen endast i elhandelsbolaget, och i tre fall endast i holdingbolaget. Hur fördelar sig antalet anställda mellan bolagen? I de vertikalt integrerade elhandelsbolagen i koncerner förekommer det att personal är anställd i endast ett av de bolag som ingår i koncernen. Så är fallet i 23 koncerner av de 56 koncernerna som ingår i undersökningen. I 21 av dessa 23 är personalen anställd i nätbolaget och i 2 är personalen anställd i elhandelsbolaget. I 33 av koncernerna är personalen anställd i såväl nätbolaget som elhandelsbolaget. Det gäller framförallt de större koncernerna (>20 000 kunder). Fördelning av antalet anställda mellan bolagen Totalt 56 bolag som bedriver nätverksamhet ingår i koncerner i vilka även ingår elhandelsbolag (vertikalt integrerade elhan- delsbolag). Vissa avgränsningar har gjorts i urvalet, bland annat har nätbolag som ingår i , , och utelämnats. Nätbolagen har i genomsnitt knappt 25 000 kunder. Till vertikalt integrerade elhandelsbolag som ingår i undersök- ningen räknas emellertid även förhållandevis stora företag som , Mälarkraft, Tekniska verken i samt Öresundskraft. 39 av nätbolagen har såväl gemensam styrelse som vd. 32 av dessa är förhållandevis små företag med mindre än 20 000 nät- kunder. 2 bolag har enbart gemensam vd medan 3 bolag har enbart gemensam styrelse. För de 39 nätbolag där styrelsen och vd är gemensam med i koncernen ingående elhandelsbolag bär nätbolagen i 19 fall hela eller en oproportionellt stor del av ersättningen till styrelse och vd, enligt de årsredovisningar som lämnats till PRV. Av årsrapporterna framgår att i 8 av dessa bolag har kostnaderna fördelats mellan nätverksamhet och andra verksamheter som fjärrvärme och elhandel. En säker slutsats kan inte dras ens för de återstående 11 bolagen då som tidigare nämnts styrelse och vd ersättning kan ingå i dotterbolagens administrationsersättningar till moderbolaget. För resterande 20 bolag är bilden splittrad. 11 bolag redo- visar ersättning både i nät- och elhandelsbolag. I flertalet fall är nätbolagets andel av ersättningen större än andel av omsätt- ningen. 6 bolag redovisar ersättningen endast i elhandels- bolaget, och i tre fall endast i holdingbolaget. I 21 fall () är all personal anställd i nätbolaget och i 2 fall () i elhandelsbolaget. Bilaga 1 Elnätsföretag i undersökningen Elnätbolag som exkluderats ifrån undersökningen Höörs Energiverk (kommun) Olseröds Elektriska Distributionsför u.p.a EF Sandhult-Sandareds Elektriska EF Elnät (kommun) Östra Kinds Elkraft EF Bilaga 2 Förordning (1995:1145) om redovisning av nätverksamhet 1 § Enligt 3 kap. 2 § ellagen (1997:857) skall nätverksamhet ekonomiskt redovisas skilt från annan verksamhet. Redovisningen skall, enligt 3 kap. 5 § första stycket ellagen, särskilt granskas av revisor. Denna förordning innehåller närmare föreskrifter om sådan redovisning och revision. Med nätmyndighet avses i för- ordningen nätmyndigheten enligt 1 kap. 6 § ellagen. Förordning (1997:865). 2 § Den som bedriver nätverksamhet skall särskilt för nätverksam- heten upprätta årsrapport för varje räkenskapsår. Denna består av balansräkning, resultaträkning, noter och förvaltningsberättelse. I årsrapporten skall även ingå en finansieringsanalys om det krävs enligt 3 § I årsrapporten skall balansräkning och resultaträkning från närmast föregående räkenskapsår ingå, sammanställda så att de är jämförbara med motsvarande redovisning för året. Årsrapporten skall i övrigt upprättas enligt god redovisningssed som den tilllämpas av aktiebolag. I en bilaga till förvaltningsberättelsen skall en särskild rapport bifogas. Den särskilda rapporten skall innehålla uppgifter som behövs för att bedöma skäligheten i nättariffer samt för att kunna jämföra olika nätverksamheter. Förordning (1997:865). 3 a § Årsrapporten skall innehålla en finansieringsanalys om 1. nettovärdet av nätverksamhetens tillgångar enligt balansräk- ningarna överstiger ett gräns- belopp som motsvarar 1 000 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under den sista måna- den av respektive räkenskapsår, 2.antalet anställda i nätverksamheten i medeltal överstigit 200, eller 3.nätverksamheten bedrivs i aktiebolag och bolagets aktier eller skuldebrev är noterade vid en börs eller auktoriserad marknads- plats. I finansieringsanalysen skall nätverksamhetens investeringar och finansiering under räkenskapsåret redovisas. Förordning (1997:865). 4 § I årsrapporten skall upplysning lämnas om koncernbidrag till eller från det företag som bedriver nätverksamheten samt uppgift om ägartillskott i den mån det berör nätverksamheten. 4 a § I noter till årsrapporten skall upplysning lämnas om följande uppgifter angående sådana företag som nämns i 1 kap. 5 § årsredo- visningslagen (1995:1554) (intresseföretag). 1.Inköp och försäljning avseende intresseföretag. 2.Intäkter från övriga värdepapper och fordringar avseende intresseföretag som utgör anläggningstillgångar. 3.Övriga ränteintäkter och liknande intäkter som härrör från intresseföretag. 4.Räntekostnader och liknande kostnader avseende intresse- företag. 5.Andelar i intresseföretag som avser kortfristiga placeringar. 6.Ställda säkerheter och ansvarsförbindelser till förmån för intresseföretag. Förordning (1999:11). 5 § har upphävts genom förordning (1997:865). 6 § Samtliga till nätverksamheten direkt hänförliga intäkter och kostnader skall redovisas i resultaträkningen. Om nätverksamhet bedrivs tillsammans med annan verksamhet, skall gemensamma intäkter och kostnader redovisas efter fördelning enligt adekvata och dokumenterade fördelningsgrunder på ett sätt som ger en rättvisande bild av nätverksamheten. 7 § Samtliga till nätverksamheten direkt hänförliga tillgångar, av- sättningar och skulder samt eget kapital skall redovisas i balans- räkningen. Tillgångar, avsättningar och skulder samt eget kapital som är gemensamma för nätverksamheten och annan verksamhet skall fördelas enligt adekvata och dokumenterade fördelnings- grunder mellan rörelsegrenarna på ett sätt som ger en rättvisande bild av nätverksamheten. Förordning (1997:865). 7 a § I de fall god redovisningssed som den tillämpas av aktiebolag innebär andra värderingsprinciper i årsrapporten än vad som gäller i den officiella årsredovisningen skall uppgift lämnas om vilka juste- ringar som skett av värdena samt orsaken till justeringen. För- ordning (1999:11). 8 § I förvaltningsberättelsen skall upplysningar lämnas dels om sådana förhållanden som är viktiga för bedömningen av nätverk- samhetens ställning och resultat men som inte skall redovisas i resultaträkning eller balansräkning, dels om händelser som inträffat under räkenskapsåret eller därefter om de är av väsentlig betydelse för nätverksamheten. Förordning (1997:865). 9 § Ett anläggningsregister för nätverksamheten skall upprättas och hållas aktuellt.