sou · GSB318d2 · 2005-01-01 00:00:00 — (docent), Hälsa och samhälle – Avdelningen för socialt arbete, . Rymningar inom tvångsvården. Forskning om eko- och miljöbrott Forskning om eko- och miljö brott återfinns i 18 olika projekt varav fyra behandlar frågor rörande miljöbrott. När det gäller forskning om eko- och miljöbrott framstår vissa institutioner som relativt aktiva. Sex projekt pågår vid ekonomiska institutionen vid . Fyra projekt drivs vid i och tre projekt pågår vid kriminologiska institutionen vid . du Rées (JK), , . Miljöbrott i näringsverksamhet Projektmedel: (4 årsarbetskrafter) (professor), , Statistik om ekonomisk brottslighet, (2 årsarbetskrafter) (professor), , Ekonomisk brottslighet i skandinavisk trailertransport – avvikelse eller normalitet?, (2 årsarbetskrafter) (doktorand), (), Miljöbrott (incitament för återvinning av bilskrot), 2006–2008, 450 000 (doktorand) (), Uppkomst och förhindrande av miljöbrott, 2006–2008, 450 000 per (doktorand) (), Ansvar vid stora miljöolyckor, 2006–2008, 450 000 (doktorand) (), Skattekontroll och skattebrottslighet, 2006–2008, 450 000 (doktorand) (), Företagsetik i relation till ekonomisk brottslighet, 2006–2008, 450 000 (doktorand) (), Aktiebolagsrättens incitament till ekonomisk brottslighet, 2006– 2008, 450 000 (FK, ), (adj professor), , Ekonomisk brottslighet i samband med verksamhet (lic avh) (docent), (FD), , Revisorns roll i kontrollsystemet – uppkomsten och effekterna av en lagstadgad anmälningsskyldighet vid misstanke om ekonomisk brottslighet (grundforskning), (årsarbetskraft , 2002, och 2003) (docent), (FD), , Finansiella mellanhänder och ekonomisk brottslighet (grundforskning), : (+25 % arbetskraft). : (arbetskraft). : (arbets- kraft). (doktorand), Per (professor), (docent), , Samband mellan ekonomisk och organiserad brottslighet (doktorand), Per (professor), , Den ekonomiska brottslighetens straffsubjekt – Möjligheter och förutsättningar för ett kollektivt eller korporativt straffansvar (adj professor) , Företagskonkurser och ekonomisk brottslighet (grundforskning och tillämpad forskning), Genomförs på av full arbetstid (professor), (doktorand), , Bedrägerier i samband med gränsöverskridande handel (grundforskning och tillämpad forskning) (docent), , Manipulationer av priset på värdepapper (grundforskning och tillämpad forskning) (docent), , Culpa och ansvar i näringsverksamhet: Om ansvar för oaktsamma transaktioner, särskilt beträffande offentligrättsligt ansvar på de finansiella marknaderna (grundforskning och tillämpad forskning) Forskning med brottsförebyggande ansats Elva projekt om brottsförebyggande arbete eller med brottsförebyggande ansats återfanns bland de redovisade projekten. I denna grupp av projekt återfinns några av de statliga myndigheterna. Ingen särskild miljö framstår som mera aktiv inom området. (FK), , Brottsförebyggande arbete inom ramen för storstadssatsningen, (2 årsarbetskrafter) (docent), , Utvärdering av individuellt kognitivt beteendeterapeutiskt behandlingsprogram för ungdomar med svår våldsproblematik (IKBT+) (tillämpad forskning), /år (2,5 årsarbetskrafter) (adj professor), , Utveckling av metoder och modeller för optimal användning av begränsade kontrollresurser, i första hand för skattekontroll, i andra hand även för andra myndigheter samt för revision i näringsverksamhet, (= 1,6 årsarbetskrafter). (adj professor), , Empirisk testning av kontrollstrategier i samarbete med , (= 0.2 årsarbetskrafter) (docent), , i centrum – försök att fånga upp ungdomar i (docent), Göra (docent), (docent), (doktorand), , Storstadssatsningen i – en utvärdering, Totalt 7 miljoner, varav delar gått till brottsförebyggande projekt (docent), (doktorand), , Utvärdering av påverkansprogrammet Vägvalet (Påverkansprogram för unga pojkar som dömts för brott.) (professor), Familjerelaterat våld – prevalens, incidens, prevention, behandling och rehabilitering (doktorand, ), högskolan i mot våld i och utanför skolan Arbetsgrupp utreder hur skattebrottsenheternas brottsförebyggande arbete skall utformas. (FD), – Individ- och familjeenheten Våld mot kvinnor. 14 kvinnojourer fått sammanlagt för utvecklingsprojekt kring våldsutsatta kvinnor med funktionshinder, våldsutsatta kvinnor med missbruksproblematik och våldsutsatta kvinnor med invandrarbakgrund. Utvecklingsprojekt (med mål att effektivisera verkets brottsbekämpningsprocess Syftet med denna inventering av kriminalpolitiskt relevant forskning var att identifiera aktiva forskningsmiljöer, samt att ge en grov uppskattning av forskningsresursernas storlek. Särskilt intressanta är miljöer med forskning om polisverksamhet, kriminalvård, eko- och miljöbrott, samt forskningsmiljöer där en brottsförebyggande ansats finns. När det gäller den bild av forskningens koncentration framstår och framförallt kriminologiska institutionen som den mest aktiva, med en relativt bred ansats. vid har även den största koncentrationen av forskningsresurser räknat i årsarbetskraft. Å andra sidan är den dominans som påtalades i SOU 1992:80 inte lika påtaglig som när den utredningen genomfördes. Ett relativt stort antal projekt bedrivs vid de större universiteten samt vid de nya universiteten och högskolorna. När det gäller koncentrationen av forskning med inriktning mot några av de specifikt efterfrågade områdena är det framförallt när det gäller forskning om polisverksamhet och forskning om eko- och miljöbrott som några miljöer framstår som aktivare än andra. När det gäller forskning om polisverksamhet är relativt aktiva och när det gäller forskningen om eko- och miljöbrott framstår ekonomiska institutionen vid , internationella handels- högskolan vid högskolan i , samt kriminologiska institutionen vid som de mest aktiva. Kartläggning av kriminalpolitiskt relevant forskning i internationella tidskrifter Syftet med denna studie är att ge övergripande bild av forskning relevant ur ett kriminalpolitiskt perspektiv. Det är framför allt den forskning som är publicerad i vetenskapliga tidskrifter som är intressanta i sammanhanget. De frågeställningar som skall besvaras är hur fördelar sig svensk brottsforskning på olika ämnesområden? Inom vilka organisationer och institutioner bedrivs forskningen? Vilka är de mest produktiva forskarna och vilka är de mest citerade arbetena? Rapporten inkluderar tre typer av litteratursökningar. Dels har en litteratursökning gjorts som med hjälp av en sökprofil med begrepp syftande till att fånga relevant forskning. Sökning syftar till att ge en generell bild av den forskning som publicerats i vetenskapliga tidskrifter. Eftersom det är relativt vanskligt att kartlägga ett så pass löst definierat forskningsområde som brottsforskning har även en specifik sökning efter svenska artiklar kriminologiska tidskrifter utförts med syfte att kartlägga den svenska närvaron. Fördelen med att använda olika sökstrategier är att det ger möjlighet att validera sökprofilen genom att jämföra resultaten. I ett tredje steg har sökningar gjorts för att kartlägga aktiviteten när det gäller forskning om ekobrottslikhet, miljöbrott, kriminalvård samt polisiärverksamhet. Sökningen efter artiklar rörande olika aspekter av kriminell verksamhet börjar med att utveckla en sökprofil. Sökprofilen måste utvecklas stegvis eftersom begrepp kan ha en mängd olika betydelser inom olika domäner. Ett problem som blir allvarligare vid sökningar i generella databaser av typen Web of Science. När mångtydiga ord upptäckts så har deras betydelse preciserats antingen med hjälp av booleanska operatorer eller med specifika ord kombinationer. Upprepade sökningar och kvantitativa analyser av titelfälten har även gjort det möjligt att expandera sökprofilen. På grund av begränsningar när det gäller hur många ord en profil får innehålla så har nya begrepp endast inkluderat om de resulterats i träffar i dokument med svenska författare. Web of Science består av Science Citation Index Expanded (inkluderar 5900 tidskrifter från 150 ämnesområden), Social Science Citation Index (indexerar allt tidskrifter samt inkluderar för samhällsvetenskaperna relevant material från 3300 vetenskapliga och tekniska tidskrifter) och Art & Humanities Citation Index (indexerar allt tidskrifter, samt urval av dokument från 6800 naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga tidskrifter). När sökningarna utfördes bestod hela Web of Science av 18 521 367 dokument för . Följande sökprofil har använts: TS=(correctional treatment* or imprison* or homicid* or perpetrator* or antisocial or delinquent or sexual assault or sexual violence or sexual abuse* or sexual viola* or sexually abuse* or sexually assault* or sexually viola* or rape and women* or rape and men* or crimes or crime or criminal* or jail or prison or jails or prisons or offender* or battered women or robber* or rape victim or rapist or murder* or child abuse or fraud* or shell compan* or money launder* or tax eva* or drug abuse* or drug trade* or traffic* and drug* or burglar* or thief or theft or thieving or steal or stealing or violence or felony or offence or forensic* or correctional institu* ) AND AD=() DocType=All document types; Language=All languages; Database(s)=SCI- EXPANDED, SSCI, A&HCI; Timespan=1986–2002 Utan begränsning till dokument med svenska författare gav sökprofilen 97279 träffar för , varav 1012 var svenska dokument, dvs. Resultatet har sedan sparats och bearbetats med hjälp av en för ändamålet utvecklad mjukvara Bibexcel. Efter rensning av duplikat återstod 910 svenska dokument (tabell 1). I analysen av svensk brottsforskning har sedan endast de dokument klassificerade som artiklar inkluderats. SOU 2004:18 Bilaga 10 Tabell 1: Resultat av sökning i Web of Science Item About an Individual Tidskriftsartiklar i Web of Science Det första steget i analysen av svensk brottsforskning var att söka efter svenska artiklar i Web of Science. Den sökprofil som använts testades som nämnts ovan i flera steg. Artiklarna klassificerades med avseende på ämnestillhörighet. Det är i sammanhanget viktigt att notera att artiklarna har delats in ämneskategorier med hjälp av klassificeringssystem för tidskrifter. I tabell 2 redovisas hur artiklarna fördelar sig över aggregerade tidskriftskategorier. Tabell 2: Fördelningen av artiklar över tidskriftsområden Tabell 2 visar på en tydlig medicinsk dominans när det gäller forskning om brottsrelaterade frågor. På grund av att den använda databasen enbart registrerar tidskriftspublikationer kan man anta att andelen medicinsk forskning är något överskattad i relation med andelen samhällsvetenskaplig forskning. Mer oväntat är de två artiklarna inom lantbruksvetenskap. Vid en närmare granskning visar dessa sig behandla frågan om afrikanska bönder som väljer grödor för att förhindra stölder, vilket gör att artiklarna innehåller ordet theft. För att få en mera nyanserad bild av den forskning som bedrivs inom de större ämnesområdena redovisas dessa särskilt i tabell 3 och 4 där artiklarna fördelats med avseende på mera specifika ämnesområden. Tabell 3: De medicinska artiklarnas fördelning Clinical Medicine; Immunology Clinical Medicine; Microbiology Clinical Medicine; Molecular Biology & Clinical Medicine; Neurosciences Clinical Medicine; Pharmacology Clinical Medicine; Social Sciences, Tabell 3 visar de medicinska artiklarnas fördelning över olika underavdelningar i tidskriftsområdet klinisk medicin. De medicinska artiklarnas fördelning över dessa underavdelningar visar att för de tidskrifter som tillskrivits en underavdelning så är de flesta artiklarna publicerade in de besläktade ämneskategorierna psykiatri och neurovetenskap. En stor andel av artiklarna är publicerade i tidskrifter endast klassificerade som klinisk medicin. För att få en uppfattning om vad dessa handlar om måste man närmare granska de tidskrifter i vilka artiklarna är publicerade. Av tidskrifternas namn framgår det att 92 av artiklarna i den generella medicinska gruppen är publicerade i rättsmedicinska tidskrifter. SOU 2004:18 Bilaga 10 Tabell 4: De samhällsvetenskapliga Social Sciences, General I tabell 4 finns de samhällsvetenskapliga artiklarnas fördelning med avseende på ämnesområden. De samhällsvetenskapliga tidskrifterna har inte lika många underavdelningar som de medicinska vilket gör att tabell 4 ger en mycket grov beskrivning. De samhällsveten- skapliga artiklarnas fördelning över ämnesområden är primärt koncentrerade i den generella samhällsvetenskapliga klassen och inom psykologi. En granskning av den generella samhälls- vetenskapliga gruppen visar inte på någon tydlig dominans av något enskilt ämnesområde. Gruppen inkluderar tidskrifter inom socialt arbete, omvårdnad, sociologi och kriminologi. Anmärkningsvärt med fördelningen över ämnesområden är att endast en artikel är publicerade i en tidskrift klassificerad som juridik. Tabell 5 ger en uppfattning om inom vilka organisationer som bedriver forskning inom olika ämnesområdena. Det bör observeras att summan organisationer och summan artiklar inte blir densamma eftersom det är relativt vanligt att författare från flera organisationer samförfattar artiklar. Enbart svenska organisationer med minst sju författare redovisas med namn i tabell 5. Tabell 5: Fördelningen av författarskap med avseende på organisa- tion och ämnesgrupp Bilaga 10 SOU 2004:18 OBS: Totalt antal organisationer inkluderar även utländska organisationer. Det faktum att står för den största andelen är inte förvånande med tanke på den stora andelen medicinsk forskning i materialet. I övrigt återfinner vi de större universiteten och de tillhörande sjukhusen som primära producenter. Förvånande är brottsförebyggande rådets låga andel. För att testa om sökprofilen missat denna organisations publikationer gjordes en särskild sökning. Sökningen efter AD=(Crime Prevent* same or brottsforebygg* same ) gav 16 dokument i Web of Science för . Även om detta inte är något större antal artiklar så representerar det en väsentlig del av Brottsförebyggande rådets publikationer i internationella tidskrifter. Vid en närmare granskning av de artiklar som inte fångats med den använda sökprofilen finner vi att de handlar om olika aspekter av alkohol missbruk. Ett begrepp som inte kan användas i profilen eftersom det kommer att fånga allt för många artiklar som inte kan klassificeras som brottsforskning. När det gäller de olika organisationernas publikationer med avseende på ämnesområde så ser vi att även producerar flest artiklar inom det samhällsvetenskapliga ämnes- området. För övriga större organisationer är relationen mellan samhällsvetenskaplig och medicinsk forskning mera balanserad. En avvikare bland universiteten är som har relativt många artiklar i naturvetenskapliga tidskrifter. Analys av publikationer i samhällsvetenskapliga tidskrifter Eftersom det finns goda skäl att anta att de använda sökprofilen inte enbart fångat sådant som kan anses relevant för denna undersökning. Den forskning som inte ansågs relevant i samman- hanget behandlade frågor rörande patienters våld mot vårdare. En hel del av de artiklar som gallrats bort behandlade frågor om effekterna av det våld flyktingar blivit utsatta för i hemlandet, samt forskning relaterade till AIDS projekt i . Av de 126 samhällsvetenskapliga artiklarna återstod efter en granskning av titlarna 55 artiklar publicerade i samhällsvetenskapliga tidskrifter. Artiklar publicerade i psykologiska tidskrifter har inte räknats i den samhällsvetenskapliga gruppen, utan kommer att behandlas särskilt i nästa avdelning. Tabell 6 visar i vilka tidskrifter som de samhällsvetenskapliga artiklarna är publicerade. Det är tydligt att de tidskrifter som framförallt används tillhör ämnesområdena kriminologi, sociologi och socialtarbete. Tabell 6: Fördelning av artiklar över Child Abuse & Neglect Social Science & Medicine Security and Control of Studies in Family Planning Ethnicity, Crime, and Immigration Accident Analysis and Prevention Tabell 7: Fördelning av de samhällsvetenskapliga artiklarna med avseende på organisation SOU 2004:18 Bilaga 10 I tabell 7 återfinns de organisationer som i huvudsak står bakom produktionen av artiklar i samhällsvetenskapliga tidskrifter. Effek- ten av granskningen framgår tydligt om man jämför tabell 7 med tabell 5. Efter rensningen framstår som den främsta producenten av brottsrelaterad forskning följt av och de större universiteten. Tabell 8: De mest produktiva författarna i samhällsvetenskapliga tidskrifter Bilden av som det primära centret för brottsforskning förstärks när vi ser till de mest produktiva författarna (tabell 8). Framförallt är det vid sociologiska institutionen och vid psykologiska institutionen som publicerat sig i samhällsvetenskapliga tidskrifter. Bilaga 10 SOU 2004:18 Tabell 9: De tio mest citerade artiklarna i samhällsvetenskapliga tidskrifter Heise L; ; I tabell 9 återfinns de mest citerade svenska artiklarna i det samhällsvetenskapliga materialet (för en fullständig bibliografisk referens se appendix 1). och från psykologiska institutionen vid återkommer i listan med tre olika artiklar, vilka alla är longitudinella studier av kriminella karriärer. Tydliga teman bland de mest citerade samhälls- vetenskapliga artiklarna är även våld inom familjen, t ex våld mot barn och våld mot kvinnor. Figur 1: Co-citerade tidskrifter i de samhällsvetenskapliga artiklarna. Genom att studera författarnas citeringsbeteende med avseende på vilka tidskrifter de väljer kan vi få en kompletterande bild av innehållet i de samhällsvetenskapliga artiklarna. Figur 1 visar på hur olika tidskrifter grupperar sig med avseende på hur de co-citeras i de samhällsvetenskapliga artiklarna. De geometriska relationerna mellan tidskrifterna bestäms med hjälp av en MDS analys, vilken positionerar tidskrifterna utifrån inverterade co-citerings- frekvenser. Tidskrifter som ligger nära varandra är oftare citerade i samma artiklar. Co-citeringar är även representerade med de linjer som går mellan de citerade tidskrifterna. Dessa linjer blir dessutom tjockare om tidskrifterna har citerats tillsamman oftare. Cirklarnas area är proportionerlig mot tidskrifternas citeringsfrekvens vilket betyder att de tidskrifter som citerats oftare i materialet har en större cirkel. För att bättre kunna tolka kartan har även de citerade tidskrifterna klustrats utifrån hur de citerats tillsammans med andra tidskrifter (appendix 2). Den organiserande principen för figur 1 är att de citerade tidskrifterna grupperar i sig i termer av medicinska tidskrifter i figurens övre regioner och kriminologiska och sociologiska tidskrifter i kartans nedre regioner. Ytterligare stöd i tolkningen av MDS analysen ges av klusteranalysen. Här återfinner vi tre kluster. Det kluster som innehåller flest citerade tidskrifter består primärt av kriminologiska och sociologiska tidskrifter. Det näst största klustret består primärt av psykiatriska tidskrifter. Det som utmärker det minsta klustret är att närvaron av tidskrifter som Pediatrics och Child Abuse & Neglect. Med figur 1 som underlag kan vi dra slutsatsen att trots att psykologiska tidskrifter exkluderats från den samhällsvetenskapliga tidskriftsgruppen framstår psykiatriska och psykologiska tidskrifter som central informationskällor för artikelförfattarna i den samhälls- vetenskapliga tidskriftsgruppen. Analys av publikationer i psykologiska tidskrifter Även de artiklar som publicerats i psykologiska och psykiatriska tidskrifter har relevans granskats enligt samma princip som artiklarna publicerade i samhällsvetenskapliga tidskrifter. En betydligt större andel av artiklarna överlevde granskningen i denna klass, vilket betyder att den använda sökprofilen ger högre precision i de hårdare vetenskaperna. Tabell 10: Fördelning av artiklarna över psykologiska tidskrifter Personality and Individual Differences Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology European Child & Adolescent Psychiatry Behavioral Sciences & the Bulletin of and the Aggression and Violent Behavior Bulletin of the Menninger Clinic Clinical Psychology & Psychotherapy Bilaga 10 SOU 2004:18 Tabell 10 visar hur de 117 artiklarna i psykologi och psykiatri fördelar sig över de olika tidskrifterna. De populäraste tidskrifterna är och Psychology Crime & . I övrigt återfinns både psykiatriska, rättspsykiatriska och psyko- logiska tidskrifter bland de som är mest frekvent förekommande. Tabell 11 visar på fördelningen av de psykologiska artiklarna med avseende på organisation. I likhet med de artiklar som publicerats i samhällsvetenskapliga tidskrifter så är forskningen tydligt centrerad i . Forskningen utförs primärt vid och : av artiklarna är författade vid dessa organisationer. Tabell 11: Fördelning av psykologiska artiklar med avseende på organisation SOU 2004:18 Bilaga 10 SVK Mottagningen MOS, Tabell 12 visar vilka forskare som utför forskningen och deras institutionella tillhörighet. De mest produktiva författarna kommer framförallt från rättspsykiatri vid (framför allt Grann, och ) och psykologiska institutionen vid (, och ). Dessa forskare står för merparten av de respektive organisation- ernas produktion. psykologerna tillhör dessutom de mest produktiva forskarna i de samhällsvetenskapliga tidskrifterna. Tabell 12: De mest produktiva författarna i psykologiska tidskrifter Barn & ungdomspsykiatri, Tabell 13 visar de tio mest citerade artiklarna i publicerade i de psykologiska tidskrifterna (för fullständig bibliografisk information se appendix 3). Precis som vid analysen av artiklar publicerade i samhällsvetenskapliga tidskrifter är det psykologiska institutionen vid som står för de mest citerade arbetena. Ser vi närmare på vad de mest citerade artiklarna handlar om blir det tydligt att och (1989) även i detta sammanhang utför longitudinella studier av kriminella karriärer. Relaterat tema återfinns även i och (1993) som behandlar frågan om hur barn utveckling är relaterad till framtida kriminalitet. Även på en andra plats återfinner vi psykologiska institutionen vid med en artikel av och Loftus (1991), vilken handlar om minnen av traumatiska händelser. Ytterligare två artiklar av återfinns bland de mest citerade. Båda dessa hanterar frågan om emotionella reaktioner bland brottsoffer. I övrigt är det framförallt medicinska och då primärt artiklar inom rättspsykiatri som återfinns bland de mest citerade artiklarna. Eley, & (1999) är resultatet av ett internationellt samarbete mellan en institution baserad i och . Artikeln behandlar frågan om orsaker till aggressivt beteende. vid är vid sidan av psykologiska institutionen den institution som återkommer med högt citerade artiklar. Artiklarna behandlar framförallt frågan om relationen mellan våldshandlingar och olika personlighetsstörningar. Tabell 13: De mest citerade artiklarna i psykologiska tidskrifter Eley TC; P; Grann M; Langstrom N; SOU 2004:18 Bilaga 10 Tengstrom A; Grann M; ; Grann M; ; Forth AE; Hare RD; Strachan C; Langstrom N; Grann M; Tengstrom A; ; I figur 2 återfinns en co-citerings karta baserad på en MDS analys av de mest citerade tidskrifterna i det psykologiska materialet. Stöd för tolkning av kartan ger även klusteranalys som återfinns i appendix 4. Den nätverksstruktur som finns illustrera i figur 2 är starkt sammanhängande. Detta bekräftas av klusteranalysen som grupperat alla de citerade tidskrifterna i samma kluster. Med hjälp av MDS analysen kan vi åtminstone urskilja tendenser till grupperingar. Den vänstra delen av figuren består av psykologiska och några kriminologiska tidskrifter och rör vi oss mot den högra delen av figuren så rör vi oss mot psykiatri och klinisk medicin. Figur 2: Figur 1: Co-citerade tidskrifter i de psykologiska artiklarna Analys av kriminologiska tidskrifter Eftersom sökprofilen kan ha missat relevant litteratur som inte explicit innehåller sökprofilens begrepp har även en sökning efter svenska författare som publicerat sig i kriminologiska tidskrifter gjorts. Sökningen resulterade i 52 dokument varav 50 artiklar.