sou · GSB382 · 2005-01-01 00:00:00 — Sluta strunta i EU – EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåtriktad verksamhet SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf beslöt regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté för debatt om Europeiska unionens utveckling och framtid års regeringskonferens (dir. 2001:35). Därefter har kommittén fått två tilläggsdirektiv (samt ). Enligt gällande direktiv avslutar kommittén sin verksamhet . Uppdraget för kommittén är att stimulera en bred, offentlig debatt om Europeiska unionen, särskilt inför den kommande regeringskonferensen, bidra till att öka kunskaperna hos allmänheten om aktuella frågeställ- ningar kring EU:s utveckling samt ge företrädare för olika åsiktsriktningar utrymme att argumentera för sina uppfatt- ningar, att skapa kontaktytor mellan den svenska debatten om EU och motsvarande debatt i övriga europeiska länder, att sammanställa analyser av de frågor som kan komma att behandlas vid regeringskonferensen. förordnades att vara ordfö- rande i kommittén. Han ersatte då som hade utnämnts till statsråd. förordnades som ordförande i kommittén . Ledamöter till kommittén förordnades . , samt har varit ledamöter . entledigades och förordnades i hans ställe. förordnades för att ersätta som ledamot. entledigades och förordnades i hans ställe. Samma datum entledigades även och förordnades i hennes ställe. Kommittén har antagit namnet . Kommittén har inte tidigare avgivit något delbetänkande. Däremot har kommittén regelbundet redovisat för regeringen de aktiviteter som genomförts och de synpunkter på EU:s framtid som kommittén samlat in genom den utåtriktade verksamheten. Kommittén har inte haft i uppdrag att avge ett betänkande. Detta betänkande har tillkommit på kommitténs eget initiativ. Härmed överlämnar kommittén sitt betänkande Sluta strunta i EU – EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåtriktad verksamhet (SOU 2004:82). Till betänkandet har reservationer lämnats av , och . Sammanfattning och förslag ................................................. Bidrag och information inför och efter inträde i EU............................................................... Bidrags- och informationsverksamhet ................ EU 2004-kommitténs verksamhet................................ samlingsnamnet för verksamheten................... Kommittén fördelar projektbidrag.............................. 2.3.2 Webbplatsen central för verksamheten ....................... 2.3.3 Utåtriktade aktiviteter i hela landet............................. 2.3.4 Publikationer ska väcka intresse .................................. 2.3.5 Skolsatsningen engagerar elever och lärare ................. Erfarenheter av bidragsgivning..................................... Erfarenheter av annan bidragsgivning i ..................... 3.1.2 Regeringens demokratiutvecklingsarbete Tid för Erfarenheter av EU 2004-kommitténs bidragsgivning.......... Viktiga slutsatser av erfarenheter av bidragsgivning.............. 3.4Bidragsgivning och EU-information i och Bidragsgivning och utåtriktad verksamhet ..... 4.1Demokrati, efterfrågan och kontinuitet viktiga skäl för 4.1.1 Demokrati förutsätter kunskap och deltagande ......... Efterfrågan är stor......................................................... 4.1.4 Ökat utnyttjande av bidragskällor ............................... 4.2Bidragsgivning bör kompletteras med utåtriktad Den permanenta verksamhetens innehåll ...................... Budget och personal................................................................. Kontakt med andra aktörer...................................................... Den permanenta verksamhetens organisation och Verksamheten förläggs i ............................ 6.1.1 Verksamheten bedrivs som delegation ........................ Verksamheten förläggs utanför ................. 6.2.1 mest lämpad för verksamheten..... 6.2.2 – med eller utan 6.2.3 – Sieps eller ? Budget och finansiering .............................................. Delegater och ledamöter.................................................. Statistik över statlig bidragsgivning ............. Statistik över EU 2004-kommitténs EU 2004-kommitténs publikationer............................... Sammanfattning av utvärdering från seminarium för avslutar sitt arbete finns det inte längre något statligt organ som har till uppgift att stimulera till bred debatt om EU och bidra till att öka kunskaperna om aktuella EU-frågor. Därmed sätts det också punkt för möjligheten för bland andra ideella organisationer att få statligt stöd i sitt folkbildningsarbete om EU. En möjlighet som på olika sätt och med olika uppdragsgivare har funnits . Inte minst med tanke på det låga och sjunkande deltagandet i Europaparlamentsvalen, i såväl som övriga EU-länder, är det av yttersta vikt att medborgarnas möjligheter att delta i EU- debatten stärks. Det är mot denna bakgrund som på eget initiativ presenterar betänkandet Sluta strunta i EU – EU 2004- kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåtriktad verksamhet. Bidrag och information om EU I betänkandet redovisar kommittén den statliga bidragsgivningen till projekt om EU, som funnits . Bidragsgivningen har i huvudsak skett i kommitté- eller delegationsform. Kommittén kan konstatera att bidragsgivningen – med ett undantag – har kom- pletterats med utåtriktad verksamhet. Demokrati, efterfrågan och kontinuitet viktiga skäl I betänkandet konstateras att det finns flera skäl som talar för att göra denna verksamhet permanent. För det första är det en fråga En permanent verksamhet stärker medborgarnas förutsättningar att både öka sina kunskaper och delta i debatten om EU. För det andra finns det en stor efterfrågan på stöd till organi- sationer i form av projektbidrag. För det tredje skulle en permanent verksamhet skapa kontinuitet. Därmed skulle inte bara kostsamma ad hoc-lösningar kunna undvikas. Verksamheten skulle även vinna i kvalitet, bli effektivare och få ett bättre genomslag. Bidragsgivning bör kompletteras med utåtriktad verksamhet Kommittén anser att den föreslagna verksamheten ska innehålla såväl bidragsgivning som utåtriktad verksamhet. Projektorganisa- tionerna kan därmed arbeta i ett större sammanhang och få tillgång till innehållsligt stöd och projektledning. De utåtriktade aktivite- terna ska i första hand komplettera bidragsgivningen. Målet med aktiviteterna är att de ska erbjuda en arena för samtal. Det är också viktigt att de sprids över landet. Publikationer och webbplats bör utformas på ett sådant sätt att de bjuder in till debatt och speglar olika åsiktsritningar. Opartiskt organ ska ansvara för uppgiften I betänkandet betonar kommittén vikten av att den föreslagna verksamheten organiseras så att den är opartisk och företräder ett brett politiskt spektrum. Den bör också organiseras på det mest kostnadseffektiva sättet. Det är vidare av stor vikt att det i verk- samheten finns tillgång till EU-kompetens. Kommittén vill skapa en myndighet vid Sieps Kommittén har kartlagt olika möjligheter i syfte att hitta det organ som motsvarar kraven ovan. Kommittén har också tagit del av diverse utvärderingar av annan bidragsgivning. Slutsatsen är att det mest fördelaktiga är att inrätta en ny myndighet, i form av en nämndmyndighet, och placera denna vid en värdmyndighet. Två tänkbara värdmyndigheter har studerats – och Sieps. Vid en samlad bedömning finner kommittén att det alterna- tiv som ger flest synergieffekter är en lokalisering vid Sieps. Betänkandet inleds med en historik över bidragsgivning och infor- mationsverksamhet inför och efter EU-inträde. I kapitel 2 presenteras EU 2004-kommitténs verksamhet. Erfarenheter från annan jämförbar bidragsverksamhet sammanfattas i kapitel 3. Kapitel 4 innehåller en beskrivning av de bakomliggande skäl som har lett fram till kommitténs förslag. I kapitel 5 beskrivs innehållet i den föreslagna verksamheten. Olika organisatoriska lösningar beskrivs i kapitel 6 och i kapitel 7 presenteras budget och finansie- ring för den permanenta verksamheten. föreslår att ett organ för permanent bidragsgivning och utåtriktad verksamhet inrättas. Syftet med verksamheten ska vara att stimulera till ett ökat deltagande i debatten om EU och bidra till att öka allmänhetens kunskaper om aktuella EU-frågor. Det är kommitténs mening att verksamheten – i form av en nämndmyndighet – bör placeras vid för europapolitiska studier, Sieps. Projektbidragen ska främst vara avsedda för ideella föreningar, organisationer som drivs utan vinstintresse och skolor. Bidragen bör delas ut till ett sammanlagt belopp av 8–. Beslut om bidragsfördelning och inriktning för den utåtriktade verksamheten ska fattas av styrelsen för nämnd- myndigheten. Styrelsen, som utses av regeringen, ska för att uppfattas som opartisk bestå av representanter för samtliga riksdagspartier. Kommittén föreslår att den utåtriktade verksamheten omfattar en webbplats, publikationer, aktiviteter med geografisk spridning samt en särskild skolsatsning. Till detta behövs en årlig budget på . Den föreslagna verksamheten kräver i fristående form 8 heltidstjänster. En placering vid Sieps medför dock samord- ningsvinster. Kommittén bedömer därför att antalet tjänster kan reduceras till 6 stycken om nämndmyndigheten placeras vid Sieps. 1Bidrag och information inför och efter inträde i EU I detta kapitel presenteras den serie av tillfällig statlig bidragsgivning för information om EU-relaterade frågor, som har funnits . Här beskrivs också i stora drag strukturen för den fasta informations- verksamheten, vid departement och riksdag, som har kompletterat bidragsgivningen. EU 2004-kommitténs verksamhet beskrivs först i kapitel 2. har det funnits statliga projektbidrag för information om EU-relaterade frågor. Bidragen har främst riktats till organisa- tioner, ideella föreningar och stiftelser, och har bland annat före- kommit i samband med folkomröstningarna om ett svenskt EU- medlemskap (Fälldindelegationen 1992–94) och införandet av euron (EMU-delegationen 1999) samt i samband med vissa regeringskonferenser (1995–96 respektive 2001–2004). Vid alla tillfällen, utom i EMU- delegationens arbete, har bidragsgivningen kompletterats med utåtriktad verksamhet. Verksamheten har i huvudsak förts i kommitté- eller delega- tionsform, och har varit placerad vid Statsrådsberedningen eller . har dock bidragen fördelats direkt via . I flera fall har fått i uppdrag att fördela hela eller delar av bidragssumman mellan studieförbund och folkhögskolor. Den sammanlagda utdelningen för respektive bidragsverksamhet har varierat med undantag för Fälldindelegationen som delade ut sammanlagt . Bidrag och information inför och efter inträde i EU har det funnits statliga projektbidrag för information om EU-relaterade frågor. Bidragen har främst riktats till organisa- tioner, ideella föreningar och stiftelser. Bidragsgivningen har, med ett undantag, kompletterats med utåtriktad verksamhet. Delegationen för informationsinsatser om europeisk integration, den så kallade Fälldindelegationen, var aktiv mellan och (se bilaga 4). Syftet med Fälldindelega- tionen var att dela ut projektbidrag till enskilda organisationer och studieförbund inför folkomröstningen om ett svenskt EU- medlemskap.1 Bidragen riktades till tre målgrupper – folkbildningen (studie- förbund och folkhögskolor), kampanjorganisationer samt till orga- nisationer inom skilda samhällsområden. Delegationen vidare- befordrade ansökningar till , som utifrån en given summa fick ge förslag till fördelning mellan studieförbund och folkhögskolor. Projekten valdes ut efter spridning och målgrupp. För folkhög- skolorna hade även den geografiska fördelningen samt huvudman och organisationsfamilj betydelse. och andra lokala samarbetsgrupperingar tilldelades inte bidrag utan fick ansöka om det centralt hos studieförbunden. Sammanlagt delade delegationen ut . fördelades i tre omgångar, varav gick till 39 organisationer. Resterande belopp gick till studieförbund och folkhögskolor. delades ut, varav 10 miljoner fördelades lika mellan ja- och nejorganisationer för kampanjarbete inför folk- omröstningen om ett svenskt EU-medlemskap (se bilaga 5). Sekretariatet för Europainformation inrättades på Utrikesdeparte- mentet med uppdrag från att informera om 1 Förordning (1992:887) med instruktion för delegationen för informationsinsatser om europeisk integration. Bidrag och information inför och efter inträde i EU det europeiska integrationsarbetet. Tanken var att denna informa- tionsverksamhet skulle pågå till och med folkomröstningen om ett svenskt EU-medlemskap. Uppdraget förlängdes dock till halvårs- skiftet 1995. –94 disponerade Sekretariatet för Europainformation sammanlagt . För den fortsatta verksamheten hade sekretariatet en budget på cirka 5 miljoner kronor.2 Sekretariatet, som ansvarade för den utåtriktade verksamheten med information, trycksaker och aktiviteter för allmänheten, fun- gerade även som kansli åt Fälldindelegationen (se ovan). De användes både till den egna verksamheten och delades ut i projektbidrag av Fälldindelegationen. När EU-upplysningen inrättades vid 1995 omorgani- serades Sekretariatet för Europainformation. Den parlamentariska utsågs av regeringen (se bilaga 4). Kommittén sorterade under Utrikes- departementet. Uppdraget bestod i att dels utreda sakfrågor och bevaka motsvarande arbete i de andra medlemsländerna, dels stimulera den offentliga debatten om aktuella frågor års regeringskonferens. I seminarier, konferenser och hearings bereddes utrymme åt olika åsiktsriktningar i frågorna.3 Kommitténs tre mål för den utåtriktade verksamheten var att genom folkbildning göra av befolkningen medveten om regeringskonferensen och debatten om EU:s framtid, att öka gymnasieungdomars EU-kunskap samt skapa debatt om de frågor som regeringen och drev i förhandlingarna. delade kommittén även ut projektbidrag till organi- sationer. Av 300 ansökningar fick 55 projekt dela på (se bilaga 5). Bland projektorganisationerna fanns skolor, organisationer, fackförbund, politiska partier, biblio- tek med flera. 21994/95:KU36 Anslag till Europainformation m.m. betänkande. 3SOU 1996:59 Europapolitikens kunskapsgrund. En principdiskussion utifrån EU 96- kommitténs erfarenheter. Bidrag och information inför och efter inträde i EU öppnade EU-upplysningen vid , som en permanent statlig EU-information för såväl allmänheten som riks- dagsledamöter och myndigheter. Därmed överfördes delar av verk- samheten vid Sekretariatet för Europainformation till EU-upplys- ningen. Placeringen vid ansågs bättre garantera verksam- hetens trovärdighet eftersom informationen skulle vara saklig, värderingsfri och neutral.4 EU-upplysningen hade en årlig budget om i driftkostnader (exklusive personalkostnader). Anslagen till EU-upplysningen ökade dock för att underlätta hanteringen av den ökade efterfrågan på EU- information. Beslutet grundades på en utredning om allmänhetens tillgång till EU-relaterad information.5 Som ett resultat av utredningen förstärktes EU-upplysningens uppdrag att rikta sig till allmänheten. EU-upplysningen utökade med 3,5 permanenta tjänster och består av 12 tjänster. Dessutom gavs mer pengar till marknadsföring. Den tidigare webbingången, via hemsida, kommer att ersättas av en helt ny webbplats.6 Slutligen ska EU-upplysningen utöka sin kursverksamhet och det regionala samarbetet. Sekretariatet för Europainformation vid omorganiserades i samband med EU-upplysningens tillkomst och blev , med uppgift att samordna EU-frågor i . Meningen var att verksamhet skulle trappas ner i och med att EU-upplysningen kom igång . Efterfrågan på EU-information var dock hög och sekretariatet fick i uppgift att, med ett anslag på nästan , erbjuda allmänheten saklig och bred information om aktuella EU-frågor och regeringens EU-politik. När EU 96-kommitténs arbete hade slutförts fanns information om regeringskonferensen vid , i form av bland annat seminarier och nyhetsbrev. Allmänhetens kännedom om EU- 4SOU 2002:96 Allmänhetens tillgång till EU-relaterad information. Utredningen om allmänhetens tillgång till EU-relaterad information, s. 30. 6EU-upplysningen får ökade resurser (). Pressmeddelande från Riksdag. Bidrag och information inför och efter inträde i EU frågorna undersöktes också med jämna mellanrum. I samband med undertecknandet av Amsterdamfördraget genomförde ytterligare informationsinsatser tillsammans med EU-upplysningen. Här ingick Nyfiken EU (en serie korta TV- inslag för att väcka intresse hos allmänheten), broschyrer och annonser. Information spreds till skolor, bibliotek, organisationer och studieförbund. Därtill upprättades en webbplats.7 Verksamheten utökades med projektbidrag . Bidragen riktade sig till organisationer med folkbildnings- karaktär för informations- och kunskapshöjande insatser om EU.8 Regeringen beslutade om fördelning efter yttrande av en bered- ningsgrupp (se bilaga 4). Sammanlagt delades ut – 2000. Av totalt 748 ansökningar stöttades 240 projekt i sex bidragsomgångar (se bilaga 5). Projekt med inriktning på det svenska ordförandeskapet prioriterades särskilt i bidragsomgång- arna . övergick i EU-informationen vid Press-, informations- och kulturenheten (PIK) vid Utrikes- departementet. EU-informationen (PIK-EU) fick i uppgift att ansvara för informations- och kultursatsningarna under det svenska EU-ordförandeskapet. Återigen kompletterades aktiva insatser, webbplats och trycksaker med projektbidrag till ideella organisa- tioner och föreningar. Delegationen för stöd till folkbildning om EMU EMU-delegationen, som tillsattes av regeringen , hade som enda uppgift att fördela i projektbidrag för folkbildning om EMU (se bilaga 4). Projektbidragen var framför allt till för folkhögskolor och studieförbund. Syftet med insatserna var att brett och allsidigt informera om effekterna i av valutaunionen. Projektbidrag beviljades för produktion av informationsmaterial samt material till grupper med särskilda behov. Bidrag beviljades också för bland annat seminarier, utställningar, närradiosändningar samt utbildning av informatörer. 7Hindmarsh, (). Informationssatsningen Nyfiken EU. PM från EU- sekretariatet, . 8Förordning (1998:173) om projektbidrag för informations- och kunskapshöjande insatser om Europeiska unionen. Bidrag och information inför och efter inträde i EU I linje med kravet på god spridningseffekt prioriterades studie- förbund med rikstäckande verksamhet och projekt riktade till mål- grupper med bristande kunskaper i svenska språket eller andra svårigheter att tillgodogöra sig information. Politiska partier och massmedier kunde däremot inte få bidrag. Av 200 ansökningar för- delades 40 projektbidrag om sammanlagt (se bilaga 5). Fördelningsbeslutet togs av delegationen, efter yttrande från Folkbildningsrådet.9 Översikt över statlig bidragsgivning till EU-relaterade projekt . 9 Förordning (1999:1) om projektbidrag för folkbildning om Ekonomiska och monetära unionen. , et al. (2001). En utvärdering av Folkbildning om EMU. I det här kapitlet presenteras och dess arbete. Särskilt utförligt beskrivs bidragsgivningen mot bakgrund av förslaget att inrätta en permanent verksamhet. Den utåtriktade verksamheten beskrivs bara i stora drag.1 Den parlamentariska tillsattes i syfte att stimulera till en bred debatt om EU:s framtidsfrågor och bidra till att öka kunskapen hos allmänheten om aktuella frågeställningar kring EU:s utveckling. Verksamheten består av dels projektbidrag till organisationer, dels utåtriktad verksamhet. I sammanlagt fem omgångar har fördelats till 180 olika projekt. Exempel på projekt är seminarier och debatter, TV- och radioprogram, teater och workshops. Den utåtriktade verksamheten, , innefattar en webb- plats, aktiviteter (framför allt i form av den länsvisa ), publikationer samt en särskild skolsatsning. På webbplatsen finns löpande rapportering om aktuella EU-frågor, tips och information till projektorganisationer, ett debattforum samt en skolsida. Kommitténs publikationer har tagits fram i syfte att öka kunskapen om EU och bjuda in till debatt. Målet med den länsvisa stafetten har varit att initiera en diskussion och att väcka intresse för EU:s framtidsfrågor på ett lokalt plan och med lokala aktörer. Kommit- tén har också samarbetat med andra aktörer, vars kärnverksamhet består av EU-information, och har medverkat i större aktiviteter. 1 Se EU 2004-kommitténs rapporter till regeringen för en mer detaljerad beskrivning av den utåtriktade verksamheten. Rapporterna finns på . Den parlamentariska tillsattes våren 2001.2 Enligt direktivet (dir. 2001:35, se bilaga 1) är syftet att stimulera den nationella debatten och bidra till att öka allmänhetens kunskaper om EU:s framtid, inför regeringskonferensen som skulle börja . Eftersom regeringskonferensen startade tidigare och pågick längre än förväntat, har kommittén fått två tilläggsdirektiv (2003:113 och 2004:79, se bilaga 2). Verksamheten fortsätter fram till . Kommittén består av ordförande (), (), (), (), (), (), () och (). Kansliet är placerat under Statsrådsberedningen och består av sex personer.3 EU 2004-kommitténs uppdrag är framför allt att stimulera till en bred, offentlig debatt om Europeiska unionen – särskilt inför regeringskonferensen – samt bidra till att öka kunskaperna hos allmänheten om aktuella frågeställningar kring EU:s utveckling och ge företrädare för olika åsiktsriktningar utrymme att argumentera för sina uppfattningar.4 Enligt uppdraget ska kommittén även spegla debatten i andra medlemsländer samt i analyser belysa frågor som behandlas vid regeringskonferensen. Till en början ingick dessa delar i verksam- heten men kontakten med andra medlemsländer försvårades efter- som det fanns få motsvarigheter till . Vidare var det naturligt för kommittén att låta det nystartade för europapolitiska studier (Sieps) ta över ansvaret för de analytiska rapporterna. Kommittén rapporterar löpande om verksamheten och den aktu- ella debatten till ansvarigt statsråd, samordnings- minister . 2 Kommitténs formella benämning är om Europeiska unionens utveckling och framtid års regeringskonferens, direktiv 2001:35. 3 , , Tom , , (huvudsekreterare) samt . Kansliet kommer åter att bestå av åtta personer . 4 Enligt direktiv 2001:35 och förordning 2001:1309. Se bilaga 1,3. 2.3EU-stafetten samlingsnamnet för verksamheten Det övergripande målet för är, som ovan nämnts, att allmänheten ska ha kunskap om de fördragsändringar som behandlas vid regeringskonferensen – och hur den enskilde medborgaren kan vara med och påverka skeendet. Att öka intresset och engagemanget för EU-frågor, liksom att förbättra kunskapen hos allmänheten har varit viktiga utgångspunkter i kommitténs utåtriktade arbete. Kommitténs hela verksamhet går under namnet . Här ingår projektbidrag, webbplats, utåtriktade aktiviteter, publi- kationer samt en särskild skolsatsning. beslutade inledningsvis att fördela cirka hälf- ten av verksamhetsbudgeten i projektbidrag till organisationer. I två omgångar och tre omgångar 2003 har sammanlagt fördelats mellan 180 olika projekt. De enskilda bidragens storlek har varierat (se bilaga 6). Inför varje beslutsomgång har tre till fyra kommittéledamöter och kansliets bidragshandläggare utgjort en arbetsgrupp. Arbetsgrup- pens förslag till bidragsfördelning har sedan legat till grund för kommitténs beslut. Bidragshanteringen har krävt två halvtidstjänster vid kansliet. Kring ansökningsperioden har dock arbetsinsatserna utökats till heltid och ytterligare personal vid kansliet har engagerats. Flera urvalskriterier för projektbidragen