sou · GSB3132 · 2005-01-01 00:00:00 — The Inquiry considers further that, during the period for which they have been granted a permit, it is important that the people concerned are as available as possible for cooperation with the investigation into their identity and itinerary. Since it is a matter of people who have not proved – or have not even been sufficiently willing to cooperate in proving – their identity, it is important for security reasons as well to know where they are. The Inquiry therefore proposes that a person who has been granted a temporary permit because of inadequate cooperation in the investigation into her or his identity and itinerary should live in accommodation provided by and should not be entitled to a housing allowance for own accommo- dation. Health and care is provided to asylum seekers and other aliens on the basis of an agreement between the Swedish state and the Swedish . beyond the mandatory duties of the county councils. In the opinion of the Inquiry, people granted temporary permits because of inadequate cooperation in the investigation into their identity and itinerary should also be entitled to health and care under this agreement. The Inquiry therefore proposes that the agreement should be extended to cover this category of people as well. In the opinion of the Inquiry, people granted temporary permits because of inadequate cooperation in the investi- gation into their identity and itinerary should not be eligible for exemption from work permit requirements, primarily for work environment and safety reasons. Moreover, they should not be able to receive a work permit. As described in the previous section, the Inquiry does not consider that it is reasonable for people who are granted temporary permits because of inadequate cooperation in the investi- gation into their identity and itinerary to be entitled to the same benefits as residents of . The most appropriate way to achieve this distinction, in the view of the Inquiry, is not to enter these people in the Swedish population register. The Inquiry therefore proposes that people who are granted temporary permits because of inadequate cooperation in the investi- gation into their identity and itinerary should not be registered in the Swedish population. The Inquiry further proposes that during this period, these people should not be considered residents of for the purposes of the Act. At present, an alien who has applied for a permanent permit but has only been granted a temporary permit is not entitled to appeal against the decision. Decisions on refugee status and on a reduction of the daily allowance under the Recep- tion of Asylum Seekers and Others Act are, however, open to appeal. This means that in reality, the person concerned can appeal against the assessment made of her or his cooperation in the investigation into her or his identity by appealing against one of these decisions. In light of this, the Government proposes that there should be no possibility to appeal against a decision on temporary status because of inadequate cooperation in the investi- gation into identity and itinerary. In the course of the Inquirys work, it has emerged that identity papers, in particular, that have not been presented by asylum seekers and others to are sometimes produced in other contexts, e.g. in connection with examination of impediments to marriage and at traffic controls. At present this information rarely comes to the attention of . In the opinion of the Inquiry, increased coopera- tion between and other authorities would be desirable. It should be more broadly possible to supply information about identity and documents to . The Inquiry considers that a general requirement should be introduced to notify documents. to the limited time available to it, the Inquiry has not been able to present any proposal in this area and it is of the opinion that the issue should be the subject of a separate inquiry. The Inquirys proposals are expected to lead to marginally higher costs for the state, unless the number of asylum seekers and permanent permits that are finally granted go down because of the proposals. If, on the other hand, the number of people seeking asylum and number of permanent permits finally granted does go down due to the proposals, the Inquiry is of the opinion that the result will be lower costs for the state. The proposals will entail higher costs for during the period the people concerned are living in accommoda- tion provided by the Board. For the state as a whole, these increased costs will be compensated or postponed since the standard allowance paid to local government for the same people will not be paid while they are waiting for a decision on their case. The Inquiry believes that as a result of its proposals, a higher percentage of the people granted a permit in will have been identified. of their identity will make it easier for the people concerned to become integrated into Swedish society. The Inquirys proposals are therefore considered to improve the chances of achieving the objectives of integration policy. It is proposed that the legislative amendments put forward by the Inquiry should enter into force on 1 January 2006. However, applications for permits that have been submitted to before the amendment to the Aliens Act should be reviewed in accordance with the older provisions. lag om ändring i utlänningslagen (1989:529) Härigenom föreskrivs att det i utlänningslagen (1989:529)1 skall införas en ny paragraf, 2 kap. 4 f §. 2 kap. 4 f § Ett tidsbegränsat uppehållstill- stånd får ges en utlänning som inte medverkar till att klarlägga sin identitet och resväg. Första stycket gäller inte utlän- ningar som beviljas uppehålls- tillstånd enligt 3 kap. 4 § denna lag. Ett uppehållstillstånd som ges med stöd av första stycket skall avse . Om det föreligger synnerliga skäl, får en utlänning som har haft tidsbegränsat uppehålls- tillstånd med stöd av första och tredje stycket ges ytter- ligare ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd . En utlänning som har tids- begränsat uppehållstillstånd med stöd av första, tredje och fjärde 1 Lagen omtryckt 1994:515. stycket får ges permanent uppehållstillstånd så snart han medverkar till att klarlägga sin identitet och resväg och i övrigt uppfyller kraven för beviljande av permanent uppehållstillstånd. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Ansökningar om uppehållstillstånd som har gjorts före ikraftträdandet av denna lag skall prövas enligt äldre bestämmelser. lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs att 4 § folkbokföringslagen (1991:481) skall ha följande lydelse. En utlänning som är skyldig att ha uppehållstillstånd skall inte folkbokföras om han saknar sådant tillstånd och det inte finns synnerliga skäl för att han ändå folkbokförs. En utlänning som har beviljats uppehållstillstånd med till- fälligt skydd, eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd, enligt 2 a kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen (1989:529) skall inte folkbokföras, om utlänningen kan antas komma att vistas i landet med stöd av det beviljade tillståndet än . Detta gäller dock inte, om utlänningen fått en flyktingförklaring enligt 3 kap. 6 § utlänningslagen eller ett resedokument enligt 3 kap. 7 § utlänningslagen eller om det i övrigt föreligger synnerliga skäl för folkbokföring. En utlänning som har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 2 kap. 4 f § utlänningslagen (1989:529) skall inte folkbok- föras. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2002:1115. lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. dels att 1-4, 10, 11 och 14 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen införs en ny paragraf, 9 a §. I denna lag ges bestämmelser om sysselsättning för och bistånd till utlänningar som 1. har ansökt om uppehållstillstånd i enligt 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529) (asylsökande), 2. har beviljats uppehållstill- 2. har beviljats uppehållstill- stånd med tillfälligt skydd eller stånd med tillfälligt skydd eller skydd med stöd av bestämmel- skydd med stöd av bestämmel- serna i 2 a kap. 2, 3, 4 eller 6 § serna i 2 a kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och som inte är utlänningslagen och som inte är folkbokförda här i landet, eller folkbokförda här i landet, 3. har ansökt om uppehålls- 3. har ansökt om uppehålls- tillstånd i och av sär- tillstånd i och av sär- skilda skäl medgetts rätt att skilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prö- vistas här medan ansökan prö- 4. har beviljats 2 kap. 4 f § utlänningslagen. Den som omfattas av denna lag har inte rätt till bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för förmåner av mot- svarande karaktär. Rätt till bistånd föreligger inte heller för bostadskostnader. Barn som saknar uppehållstillstånd och som inte vistas på en förläggning omfattas inte av denna lag, om de bor hos en vårdnadshavare som har uppehållstillstånd. 3 Paragrafen i dess lydelse fr.o.m. . av utlänningar som avses i 1 § av utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 och 2 och för första stycket 1, 2 och 4 och för detta ändamål driva förlägg- detta ändamål driva förlägg- uppdra åt andra att driva för- uppdra åt andra att driva för- Utlänningar som avses i 1 § Utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 och 2 skall av första stycket 1, 2 och 4 skall av på en förläggning. på en förläggning. som inte önskar utnyttja en som inte önskar utnyttja en för att bistånd lämnas enligt för att bistånd lämnas enligt bestämmelserna i denna lag. bestämmelserna i denna lag. För utlänningar som avses i 1 § första stycket 3 skall biståndet lämnas av socialnämnden i den kommun där utlänningen vistas. lig omfattning ge dem som avses lig omfattning ge dem som avses i 1 § första stycket 1 och 2 i 1 § första stycket 1, 2 och 4 sysselsättning genom att de får sysselsättning genom att de får tillfälle att delta i svenskunder- tillfälle att delta i svenskunder- visning, i skötseln av förlägg- visning, i skötseln av förlägg- ningar och i annan verksamhet ningar och i annan verksamhet som bidrar till att göra vistelsen som bidrar till att göra vistelsen 4Senaste lydelse 2000:296. 5Senaste lydelse 2000:296. 6Senaste lydelse 2000:296. Bistånd enligt 14 15 och 17 19 §§ lämnas till utlänningar som avses i 1 § första stycket 4 under förutsättning att de är registrerade vid en förläggning. Dagersättning enligt 17 § får sättas ned för en utlänning som fyllt om han eller hon 1.utan giltigt skäl vägrar att delta i verksamhet som avses i 4 §, 2.försvårar utredningen i ärendet om uppehållstillstånd genom att inte medverka till att klarlägga sin identitet, eller 3.försvårar utredningen i ärendet om uppehållstillstånd genom att hålla sig undan. Nedsättning enligt första stycket får dock inte avse den del av ersättningen som är avsedd att täcka utgifter för utlänningens egen mathållning. ned helt för utlänningar som ned helt för utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 eller 2 avses i 1 § första stycket 1, 2 om utlänningen även efter det eller 4 om utlänningen även att nedsättning har gjorts enligt efter det att nedsättning har gjorts enligt första stycket 1.utan giltigt skäl vägrar att delta i verksamhet som avses i 4 §, 2.försvårar utredningen i ärendet om uppehållstillstånd genom att inte medverka till att klarlägga sin identitet, eller 3.försvårar utredningen i ärendet om uppehållstillstånd genom att hålla sig undan, om utlänningen erbjuds plats på en förläggning och fri kost ingår iden erbjudna inkvarteringen. Bestämmelserna om nedsättning av dagersättning tillämpas också i de fall en utlänning utan giltigt skäl vägrar att medverka till åtgärd som är nödvändig för att ett beslut om avvisning eller utvisning skall kunna verkställas. 7 Paragrafen i dess lydelse fr.o.m. . Rätten till bistånd upphör Rätten till bistånd upphör 1. när uppehållstillstånd ges 1. när uppehållstillstånd ges utom i fall som avses i 1 § första utom i fall som avses i 1 § första stycket 2 samt 8 § andra och stycket 2 och 4 samt 8 § andra tredje stycket, eller och tredje stycket, eller 2. när utlänningen lämnar landet. Utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 och 2 och som inte själva ordnar bostad har rätt till logi på en förläggning. Utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 och 2 och som inte själva ordnar bostad samt utlänningar som avses i 1 § första stycket 4 har rätt till logi på en förläggning. Denna lag träder i kraft . 8 Senaste lydelse 1995:558. lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § socialförsäkringslagen (1999:799) skall ha följande lydelse. Vid tillämpning av denna lag skall en person anses vara bosatt i , om han eller hon har sitt egentliga hemvist här i landet. Den som kommer till Den som kommer till och kan antas komma att vistas och kan antas komma att vistas skall anses vara bosatt här, om skall anses vara bosatt här, om inte synnerliga skäl talar mot inte synnerliga skäl talar mot En utlänning som enligt 4 § En utlänning som enligt 4 § andra eller tredje stycket folk- lagen (1991:481) inte skall folk- bokföringslagen (1991:481) inte bokföras skall inte heller anses skall folkbokföras skall inte vara bosatt här. heller anses vara bosatt här. En i bosatt person som lämnar landet skall fortfarande anses vara bosatt här om utlandsvistelsen kan antas vara längst . Denna lag träder i kraft . 9 Senaste lydelse 2002:1116. förordning om ändring i förordningen (1994:362) om vårdavgifter m.m. för vissa utlänningar Härigenom föreskrivs att 1 § förordningen (1994:362) om vårdavgifter m.m. för vissa utlänningar skall ha följande lydelse. om statlig ersättning för hälso- om statlig ersättning för hälso- finns det bestämmelser om stat- finns det bestämmelser om stat- lig ersättning för hälso- och lig ersättning för hälso- och sjukvård m.m. för vissa utlän- sjukvård m.m. för vissa ut- ningar som avses i 1 § första länningar som avses i 1 § första stycket 1 och 2 lagen (1994:137) stycket 1, 2 och 4 lagen om mottagande av asylsökande (1994:137) om m.fl. samt utlänningar som avses asylsökande m.fl. samt utlän- i 6 kap. 19 § första stycket ningar som avses i 6 kap. 19 § utlänningslagen (1989:529). (1989:529). I denna förordning ges bestämmelser om den avgift som utlänningarna själva skall betala (vårdavgift) när rätt till ersättning enligt första stycket föreligger. För annan hälso- och sjukvård samt tandvård än som avses i 2 4 samt 8 §§ skall utlänningarna betala vårdavgift enligt de grunder som vårdgivaren bestämmer. Denna förordning träder i kraft . 10 Senaste lydelse 1997:676. förordning om ändring i förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande Härigenom föreskrivs att 2, 3 och 9 §§ förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande skall ha följande lydelse. Ersättning får ges för hälso- Ersättning får ges för hälso- och sjukvård som enligt andra och sjukvård som enligt andra och tredje stycket lämnas till och tredje stycket lämnas till utlänningar som avses i 1 § utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 och 2 lagen första stycket 1, 2 och 4 lagen (1994:137) om mottagande av (1994:137) om mottagande av För personer som fyllt ges ersättning för akut vård och vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, förlossningsvård, preventivmedelsrådgivning, vård vid abort, vård och åtgärder enligt smittskyddslagen (2004:168) samt akut tandvård och tandvård som inte kan anstå. För personer som inte fyllt ges ersättning för hälso- och sjukvård samt tandvård. Ersättning får ges för en Ersättning får ges för en ning som avses i 1 § första ning som avses i 1 § första stycket 1 och 2 lagen (1994:137) stycket 1, 2 och 4 lagen om mottagande av asylsökande m.fl. och som är registrerad hos asylsökande m.fl. och som är 11Senaste lydelse 2004:265. 12Senaste lydelse 2002:84. Apotek har rätt till ersättning Apotek har rätt till ersättning avses i 1 § första stycket 1 och 2 avses i 1 § första stycket 1, 2 lagen (1994:137) om mottagan- och 4 lagen (1994:137) om mot- de av asylsökande m.fl. samt för utlänningar som avses i 6 kap. samt för utlänningar som avses i 19 § första stycket utlän- 6 kap. 19 § första stycket utlän- ningslagen (1989:529). ningslagen (1989:529). ning betalas efter ansökan i ning betalas efter ansökan i För utlänningar som vistas på en förläggning får ersättning för receptförskrivna läkemedel ges även efter det att de har beviljats uppehållstillstånd, om utlänningen inte anvisats eller kunnat utnyttja en anvisad plats i en kommun. För utlänningar som har sökt asyl och som inte vistas på förläggning när de beviljas uppehållstillstånd finns rätten till ersättning kvar under en månad från det att tillstånd har beviljats. Rätt finns inte till ersättning för utlänningar som enligt 12 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. inte har rätt till bistånd enligt den lagen. Denna förordning träder i kraft . 13 Senaste lydelse 1997:675. förordning om ändring i förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg för asylsökande barn m.fl. Härigenom föreskrivs att 1 § förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg för asyl- sökande barn m.fl. skall ha följande lydelse. I denna förordning ges föreskrifter om utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdomar som avses i 1 § första stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Det är barn och ungdomar som 1. har ansökt om uppehållstillstånd i enligt 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529) (asylsökande), 2. har beviljats uppehålls- tillfälligt skydd med stöd av tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 2 a kap. 2, 3, 4 bestämmelserna i 2 a kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och eller 6 § utlänningslagen och som inte är folkbokförda här i som inte är folkbokförda här i 3. har ansökt om uppehålls- har ansökt om uppehålls- tillstånd i och av tillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att särskilda skäl medgetts rätt att 2 kap. 4 f § utlänningslagen. I denna förordning ges även föreskrifter om utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdomar som inte är folkbokförda här i landet och som vistas här enligt ett beslut om tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 2 kap. 4 a § utlänningslagen. 14 Senaste lydelse 2004:700. I förordningen ges också föreskrifter om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn som avses i första och andra stycket. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs att 4 § förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. skall ha följande lydelse. För utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 och 2 lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. har en kom- mun rätt till ersättning för kost- nader för transport till förlägg- ning för asylsökande. För utlänningar som avses i 1 § första stycket 1, 2 och 4 lagen (1994:137) om mottagan- de av asylsökande m.fl. har en kommun rätt till ersättning för kostnader för transport till för- läggning för asylsökande. Denna förordning träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och arbete Enligt utredningens direktiv skall utredaren kartlägga och analysera förekomsten av dokumentlöshet hos asylsökande och andra utlän- ningar som söker uppehållstillstånd. Utredaren skall vidare under- söka vilka rättsliga och praktiska problem dokumentlösheten har för dessa personer, men även för de rättstillämpande myndig- heterna och hur detta återspeglas i rättstillämpningen. Utredaren skall i detta sammanhang undersöka rättsläget och praxis i andra länder. Utredaren skall också överväga under vilka förutsättningar och på vilket sätt asylsökande och andra utlänningar som söker uppe- hållstillstånd skall förmås att medverka till att få fram nödvändiga handlingar och dokument. Utredaren skall vidare överväga på vilka andra sätt åtgärder kan vidtas för att på ett tidigt stadium i asyl- processen klarlägga deras identitet och resväg. Utredaren skall föreslå hur utlänningslagen skall ändras för att de asylsökande som bedöms ha skyddsskäl eller som söker uppe- hållstillstånd på annan grund och som inte medverkar till att klar- lägga sin identitet och resväg endast bör medges tidsbegränsade uppehållstillstånd och i sådana fall hur tidsbegränsningen bör göras. Utredaren skall i detta sammanhang redovisa konsekvenserna av att ett förhållandevis stort antal utlänningar vid en sådan ordning endast kommer att ha tidsbegränsade uppehållstillstånd. Utredaren skall föreslå de författningsändringar och lämna för- slag på andra åtgärder som övervägandena leder fram till. Enligt de ursprungliga direktiven skulle utredaren redovisa sitt uppdrag . Genom tilläggsdirektiv beslutade regeringen att uppdraget i stället skall redo- visas . Direktiven finns i dess helhet i bilaga 1–2. Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har haft fyra sammanträden med experterna. Utredningen har inhämtat statistik angående dokumentlösheten På utredningens uppdrag har också genomfört en undersökning för att se om, och i så fall i vilken utsträckning som, identitetshandlingar lämnas in till verket efter det att asylansökan har gjorts. Den särskilde utredaren och sekreteraren har hållit möte med representanter för Röda Korset, och Asyl- gruppen i angående deras syn på dokumentlösheten och dess följder. Utredaren och sekreteraren har också hållit möte med beslutsfattare på Region angående vilka problem dokumentlösheten medför för de rättstillämpande myndigheterna och hur detta återspeglas i rättstillämpningen. Utredningen har vidare skrivit till FN:s flyktingkommissarie (), Röda Korset, , Svensk flyktinghjälp (SWERA), Flyktinggruppernas och Asylkommittéernas Riksråd (FARR), Samarbetsorgan för etniska grupper i (SIOS) och () för att få syn- punkter angående bl.a. vilka problem dokumentlösheten medför för asylsökande och andra utlänningar som söker uppehålls- tillstånd. Organisationerna har också tillfrågats om tänkbara konsekvenser av en ordning med tidsbegränsade uppehållstillstånd för asylsökande m.fl. som inte medverkar till att klarlägga sin identitet och resväg, särskilt med beaktande av integrationen i sam- hället och barnens situation. Utredningen har också inhämtat information från personer vid migrationsmyndigheter och domstolar i , , , , och om rätts- läget och praxis avseende dokumentlösa asylsökande i dessa länder. Under arbetets gång har samråd skett med Utredningen om uppehållstillstånd för familjeåterförening och för varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare (2004:01), (UD 2004:05) och (Ju 2003:07). I utredningens kommittédirektiv (dir. 2004:20) lämnas en defini- tion av begreppet dokumentlöshet. Det anges där att med dokumentlöshet avses främst att den asylsökande inte uppvisar pass, andra typer av identifikationshandlingar eller resehandlingar. Det anges vidare att de dokument som uppvisas kan vara för- falskade. Det är denna definition av dokumentlöshet som utred- ningen fortsättningsvis använder. Begreppet identitet är centralt för utredningens arbete. Begreppet är emellertid diffust och kan ha olika betydelser i olika samman- hang. Enligt finns fyra betydelser för ordet. Det kan betyda likhet. Det kan också betyda självbild. Det har vidare en betydelse när det gäller kultur och socialantropologi och en annan, speciell betydelse när det gäller företagsidentitet. I dessa sammanhang är det den första betydelsen – likhet – som är relevant. säger då vidare att identitet är den relation som karaktäriseras av att den alltid råder mellan, och endast mellan, en individ och individen själv. I faktablad om svenskt medborgarskap defi- nieras begreppet identitet som en persons namn, födelsetid och medborgarskap. fr.o.m. januari t.o.m. har ca 3 700 av de asylsökande beviljats uppehållstillstånd som flyktingar (asyl), skyddsbehövande i övrigt eller av humanitära skäl.