sou · GSB39 · 2005-01-01 00:00:00 — Attityden till bokläsning är i stort sett odelat positiv: Det var ytterst få som instämde i påståenden som Det är tråkigt att läsa böcker () och Att läsa böcker är att kasta bort sin tid (). tyckte att det är synd att män- niskor inte läser mer böcker och att det alltid ger en viss behållning. höll med om påståendet Om böcker vore billigare skulle folk köpa mycket fler böcker men sade sig ha blivit mer intresserade av att köpa böcker på grund av momssänkningen. Det var dock 49 pro- cent som ansåg att momssänkningen var en effektiv åtgärd för att stimulera bokläsandet i . Skillnaden i attityder till bokläsning mellan män och kvinnor är att det råder en positivare inställning hos kvinnor. Män och kvinnor tycker likadant, men an- delen som instämmer i positiva attityder till bok- läsning är högre bland kvinnor. Likadant är det när det gäller påståenden som är negativa till bokläsning. Drygt 10 procenten- heter fler kvinnor än män tar avstånd från dessa på- ståenden. av männen och av kvinnorna anser att momssänkningen har gjort dem mer intresserade av att köpa böcker. Bland kvinnorna är det , som håller med om att moms- sänkningen var en effektiv åtgärd för att stimulera bokläsandet i . Bland männen är det 42 pro- cent som instämmer medan säger sig inte ha någon uppfattning i denna fråga. Yngre och äldre minst positiva Minst positiv attityd till bokläsning återfinns bland de yngre mellan 15–samt bland de äldsta mellan 80–. i åldrarna 20–och 10 pro- cent i åldrarna 15–anser att det är tråkigt att läsa böcker och av de äldsta anser att bok- läsning bara är att kasta bort sin tid. Störst andel av arbetare och egna företagare som inte har någon uppfattning om momssänkningen Den tydligast märkbara skillnaden mellan dem som klassificerat sig som arbetare, tjänstemän respektive egna företagare syns då man ser till de attitydfrågor som direkt rör momsen. Där är det av arbetare och egna företagare som säger sig inte ha någon uppfattning vare sig om momssänkningen har gjort dem mer benägna att köpa böcker eller om den har stimulerat läsandet bland befolkningen. Motsva- rande siffror för tjänstemän och akademiker är avse- värt lägre. Ivåra tre tidigare rapporter, överlämnade till kul- turministern , res- pektive , har vi fortlöpande redovisat och analyserat prisutvecklingen m.m. efter beslutet att fr.o.m. sänka mervärdesskatten på böcker, tidskrifter m.m. från till . I närmast föregående rap- port, den tredje, kunde , med sitt treåriga mandat, redovisa ett halvtidsresultat av vår granskningsuppgift. Slutsatserna i detta halvtids- resultat sammanfattas i förordet till föreliggande rap- port. I denna vår fjärde rapport kan vi överblicka hur priserna har utvecklats som har förflutit sedan momssänkningen genomfördes. Som tidigare grundar sig våra iakttagelser och slutsatser på det underlag som () har ställt till förfogande. Vi kan konstatera att SCB:s prismätningar blir allt- mer omfattande och skapar möjligheter att analysera allt fler moment i utvecklingen av berörda sektorer. Följande kan sägas om situationen inom boksektorn: I de första rapporterna fokuserades intresset på de böcker som såldes i bokhandeln och över bokklubbar- na. Sedan förra rapporten har dessa försäljnings- kanaler kompletterats med uppgifter om den försälj- ning som sker via s.k. nätbokhandlar och genom va- ruhus, dagligvarubutiker och kiosker. Mätperioderna för de olika försäljningskanalerna varierar och skapar olika förutsättningar för att granska genomslaget av momssänkningen. Vi återkommer till dessa frågor . Även i fråga om antalet genrer har prismätningarna vidgats. Den s.k. allmänlitteraturen, dvs. skön- barn- och facklitteraturen, kompletteras i föreliggande un- derlag med kurslitteraturen inom universitet, högsko- lor och vuxenutbildning. Våra iakttagelser och slutsatser rörande prisutvecklingen på sistnämnda område kommer dock inte att direkt beröra genom- slaget av momssänkningen eftersom prismätningarna på området startade först efter ett särskilt regeringsuppdrag. Fokus ligger här på hur priserna på kurslitteraturen står sig i förhållande till den all- männa prisutvecklingen. Till den komplexa analyssituationen kan också fö- ras den omständigheten att underlaget ger möjlighet till iakttagelser av utvecklingen i olika tidsperspektiv. För den allmänlitteratur som säljs genom bokhandel eller bokklubbar kan alltså utvecklingen studeras allti- från tiden före momssänkningen till och med , dock med olika mätmetoder. Vi återkommer till detta under nästa avsnitt. Prisobservationerna för motsvarande litteratur som säljs genom nätbok- handlar, varuhus, dagligvarubutiker och kiosker om- fattar perioden och kan alltså inte di- rekt relateras till momssänkningen. Som nämnts gäl- ler i princip detsamma för kurslitteraturen. Förutom möjligheten att följa prisutvecklingen för hela granskningsperioden skapar underlaget också förutsättningar för att titta på utvecklingen under vissa perioder. kommer att utnyttja denna möjlighet huvudsakligen för att belysa vilka prisutvecklingstrender som branscherna uppvisar. På tidskriftsområdet är läget något enklare. Urvalet av tidskrifter är oförändrat liksom försäljnings- kanalerna. Liksom för bokhandels- och bokklubbsom- rådena ger underlaget möjlighet att analysera utveck- lingen under såväl hela perioden, dvs. – , sedan momssänkningsbeslutet som delar av . Vi avser att i första hand ut- nyttja uppgifterna för det senaste årets utveckling för att studera trenden inom tidskriftsområdet. Prisutvecklingen inom både bok- och tidskrifts- sektorerna kan vara beroende av faktorer som förla- gen har svårt att själva påverka. Portokostnaderna spelar förstås en roll för det pris som bokklubbar och tidskriftsförlag tar ut. Kronans internationella värde kan påverka inköpen av litteratur, t.ex. den SCB har i sitt underlag till Prisobservationerna för böcker hos nätbokhandlar, Kommissionen redovisat vissa uppgifter om utveck- varuhus, dagligvarubutiker och kiosker omfattar alltså lingen inom dessa sektorer. I underlaget görs också iakttagelser och framåt. vissa jämförelser av de s.k. förlagsprisernas utveck- na anges i SCB:s underlag. ling (F-priserna, dvs. det pris förlagen åsätter sina Till skillnad mot allmänlitteraturen följer SCB pris- böcker och som används till återförsäljare) och pris- utvecklingen på kurslitteraturen för en och samma utvecklingen på dagspressområdet. titel och jämför olika titlar endast då nya kommer att i förekommande fall knyta an upplagor utkommer samt då bokbyten sker vid insti- till dessa uppgifter i anslutning till analy- tutionerna och komvuxgymnasierna i sen av berörda områden. man vill följa prisutvecklingen på kurslitteratur som är aktuell Vissa grundläggande uppgifter om de och används i undervisningen vid prismätningar som har tillämpats i före- universitet, högskolor och liggande underlag har kommenterats i komvuxgymnasier runt om i lan- det förra avsnittet. terande preciseringar kan göras. Prismätningarna på de böcker som bokhandlar och på nätbokhandelns säljs via bokhandeln grundade sig in- ledningsvis på de konsumentinrik- På tidskriftssidan görs noteringarna tade katalogerna som ett urval av nu liksom tidigare genom observationer i butik eller information från Internet. dan utförs mer omfat- Det är en metod som kommer att tilläm- tande prismätningar i butik. pas också i framtida mätningar. tatet av dessa mätningar jämförs för perioden perioden i föreliggande underlag är okto- som helhet med de katalogbaserade resultaten från ber 2001 till med möjlighet att också göra Trendbeskrivningen utgår från de pris- avstämning av utvecklingen under bl.a. till observationer i butik som har gjorts i butik under den senaste trenden. 2002 och 2003. SCB har i sin rapport till Kommis- derna för urvalet av tidskrifter och metoderna för att sionen, som delvis återges i ett särskilt avsnitt i vår beräkna prisändringar m.m. hänvisas till relevant avsnitt rapport och som återfinns i sin helhet på SCB:s i SCB:s underlag. hemsida , redovisat hur man har gått till Säkerheten i våra bedömningar väga för att välja ut bokhandlar och boktitlar m.m. Vi hänvisar till denna redovisning. I våra tre tidigare rapporter har vi i samband med att Prisutvecklingen på böcker som säljs genom bok- vi har redovisat våra iakttagelser och slutsatser också klubbar mäts nu liksom tidigare genom observationer kommenterat med vilken grad av säkerhet vi har kun- i klubbarnas medlemstidningar. Det är en metod som nat presentera våra resultat. Det har varit ett resone- kommer att tillämpas också i framtida mätningar. mang som har utgått från de s.k. osäkerhetstalen i Metoden redovisas utförligt i SCB:s underlag. Osäkerhetstalen, som är ett uttryck för den variation i resultaten som uppstår på grund av urvalet, har varierat över tiden och varit olika stora för boksektorn resp. tidskriftssektorn samt varierat för de olika litteraturkategorierna m.m. Med utgångspunkt i säkerhetsresonemanget har sedan resultat presenterats i termer av det är sannolikt, det är inte osan- nolikt, det kan inte uteslutas etc. Läsaren av våra rapporter kan möjligen ställa sig frågan om inte osäkerhetsaspekten har blivit alltför framträdande i våra texter och om det inte skulle vara möjligt att uppnå en högre grad av precision i våra slutsatser. Låt oss därför med utgångspunkt i det sagda illus- trera den problematik som står inför när vi skall försöka precisera våra slutsatser om utvecklingen. Det kan enklast ske genom att ta ett exempel från en av sektorerna i förra rapporten, nämligen prisutvecklingen på de böcker som säljs över bokhandeln. Vi kunde i förra rapporten konstatera att för att priset på böcker vid utgången av skulle ansetts ha sänkts till den nivå som momssänkningen motiverade skulle de uppvisa ett sänkt pris . SCB:s underlag utvisade att sänkningen för de böcker som sålts över bokhandeln uppgick till – 7,4 ± . Osäkerhetstalet uppgick alltså i detta fall till ±3,. Det är i ett statistiskt sammanhang inget uppseen- deväckande med det redovisade osäkerhetstalet eller dess storlek. I alla statistiska urvalsundersökningar finns en felmarginal som beror på urvalets storlek och det underliggande materialets variation. Problemet uppstår när felmarginalen är så stor som i det angivna exemplet att tolkningen av utfallet kan leda till vitt skilda resultat. I strikt saklig mening innebar siffrorna i SCB:s un- derlag att priset på böcker som sålts över bokhandel hade sänkts med maxi- malt eller minimalt . skriva det i dessa termer hade alltså varit att ge en absolut saklighet åt mätningsresultatet. Med hänsyn till den uppgift som Bokpris- kommissionen har givits skulle en redovisning av re- sultatet i dessa termer dock inte uppfattas som me- ningsfull. Här måste Kommissionen gå ett steg längre. Kommissionen gör därför en tolkning av si- tuationen, baserad på de kunskaper om branscherna, marknaden m.m. som finns i Kommissionen. En sammanvägning av resultatet i det statistiska underla- get och dessa kunskaper leder Kommissionen fram till den slutsats som vi presenterade i förra rapporten, nämligen att vi inte helt kan utesluta att resultatet av- speglar ett fullt genomslag av momssänkningen. Kommissionen har funnit det angeläget att på detta sätt belysa frågan om med vilken säkerhet vi redovi- sar våra iakttagelser och slutsatser. Det är av bety- delse också inför granskningen av de resultat som vi kommer att presentera i kommande delrapporter och i vår slutrapport. Låt oss nu övergå till att kommentera hur förutsätt- ningarna ser ut vad gäller säkerheten i våra bedöm- ningar i föreliggande rapport. Följande kan konstate- ras. Som SCB har påpekat i sitt underlag till Kommis- sionen har osäkerhetstalen minskat i förhållande till föregående rapport i och med att det ingår fler pris- observationer. Likväl finns det förstås en grad av osäkerhet, baserad på tidigare nämnda omständighe- ter, som måste beaktas i analysen. Utfallssiffrorna är dock tydligare än i förra rapporten vil- ket gör att osäkerhetstalet normalt inte påverkar huvudslutsatsen. Vi återkommer till detta i anslut- ning till våra iakttagelser och slutsatser av underla- get. Innan vi går in på våra iakttagelser och slutsatser i denna rapport är det som tidigare angeläget att be- tona att dessa slutsatser och iakttagelser avser ge- nomsnittet dels generellt för böcker respektive tid- skrifter, dels för de olika granskade kategorierna inom respektive grupp. Det betyder att det kan fin- nas böcker, tidskrifter och aktörer inom de olika ka- tegorierna med resultat som är både bättre och sämre än genomsnittet. Det är dock inte möjligt för oss att uttala oss om utfallet på andra nivåer eller med högre detaljeringsgrad än dem som redovisas i underlaget. Som angivits i tidigare rapporter har vi vid gransk- ningen av SCB:s underlag haft som utgångspunkt att en sänkning av momsen på böcker och tidskrifter från till borde ge utrymme för en sänkning av prisnivån generellt under förutsättning att alla övriga omständigheter som påverkar prisnivån är lika. liksom tidigare måste vi dock betona att det vid bedömningen av om prissänkningen på böcker och tidskrifter verkligen uppnår denna nivå är nöd- vändigt att väga in också andra faktorer. Om man alltså tar hänsyn till den allmänna prisut- vecklingen under den aktuella mätperioden, dvs. 2001–2003 för böcker och –för tidskrifter, måste den förväntade prissänk- ningen justeras. För att en bok vid utgången av 2003 skall anses ha sänkts till den nivå som momssänk- ningen motiverar skall den uppvisa ett sänkt pris . Motsvarande siffra för tidskrifterna är . För närmare beskrivning av beräknings- gången hänvisas till SCB:s rapport. De utgör alltså måttstockarna för jämförelserna av prissänkningar- na inom bok- respektive tidskriftssektorerna. När det gäller kurslitteraturens område är det, som tidigare påpekats, inte aktuellt att direkt avläsa momssänkningens effekt på prisutvecklingen. beror på att mätningarna enligt avtal startade först och att det alltså inte finns något jämfö- relsematerial från perioden före momssänkningsbe- slutet. I stället kommer iakttagelserna att vara kopp- lade till en jämförelse med den allmänna prisutveck- lingen , dvs. Frågan blir alltså på detta om- råde om prisutvecklingen på kurslitteraturen ligger under, över eller jämsides med den allmänna prisut- vecklingen i landet. Låt oss i det följande, med beaktande av de an- givna utgångspunkterna och inledningsvis med fokus på resultatet för hela mätperioden, göra iakttagelser vad gäller utvecklingen inom bokområdet. Iakttagelser om prisutvecklingen inom allmänlitteraturen – 2003 Sammantaget har böcker från samtliga försäljnings- kanaler minskat i pris med 8,9 ± . Om man separerar bokhandelns och bokklubbar- nas böcker finner vi att böcker sålda över bokhan- deln har prissänkts med 8,2 ± medan bokklubbarnas sänkning ligger på 9,7 ± . Om vi tittar på de olika bokkategorierna inom dessa grupper finner vi dock betydande skillnader i momssänkningens genomslag. Inom bokhandeln har skönlitteraturen sänkts med 12,9 ± och barnlitteraturen med 10,4 ± . Sänkningen för facklitteraturen ligger på en lägre nivå, 3,6 ± . Osäkerhetstalen är ge- nomgående relativt höga. Även på bokklubbsområdet är differenserna stora mellan de olika kategorierna. Skön- och facklitteratu- ren uppvisar de mest markanta sänkningarna, 10,5 ± respektive 9,6 ± . För barn- litteraturen är sänkningen mindre, 6,3 ± . Osäkerhetstalen är något mindre än för bokhandels- området. Iakttagelser om prisutvecklingen inom allmänlitteraturen Underlaget gör det möjligt att avläsa trenden för , dvs. har den allmänna prisutvecklingen ökat . Hur har prisökningen varit inom allmänlitteraturen? Vi noterar att prisökningarna inom bokhandeln har varit 5,9 ± och inom bokklubbarna 1,0 ± . För nätbokhandeln, varuhus, dagligvarubutiker och kiosker är . Den allmänna prisutvecklingen ökade . Böcker som såldes i varuhus, dagligvarubutiker och kiosker ökade i pris med 5,0 ± medan priserna i nätbokhandeln minskade med 1,6 ± . Uppdelat på genrer uppvisar de olika försäljnings- kanalerna olika mönster. Inom bokhandeln är det facklitteraturen som uppvi- sar de största prisökningarna. Prisutvecklingen i fråga om skönlitteraturen har varit dämpad inom bokhan- deln medan nätvaruhandeln faktiskt uppvisar en kraf- tig minskning av priserna. För barnlitteraturen är osäkerhetstalen genomgående så stora att det är svårt att avläsa några säkra trender. Iakttagelser rörande prisutvecklingen för kurslitteratur SCB:s prismätningar av kurslitteraturen omfattar pe- rioden – . Som måttstock vid bedömningen av prisutvecklingen används den allmänna prisutvecklingen . Den uppgår till . I underlaget är kurslitteraturen uppdelad i tre kate- gorier: den litteratur som används i den kommunala vuxenutbildningen/ komvuxlitteraturen och svensk res- pektive utländsk universitets- och högskolelitteratur. För varje kategori anges prisutvecklingen för den littera- tur som försäljs dels genom bokhandel, dels via nät- bokhandeln. Följande iakttagelser kan göras: –priserna på komvuxlitteratur i bokhandeln har sti- git med 4,0 ± –priserna på universitets- och högskolelitteratur i bok- handeln har stigit med 1,2 ± –priserna på komvuxlitteratur i nätbokhandeln har stigit med 2,3 ± –priserna på universitets- och högskolelitteratur i nät- bokhandeln har stigit med 4,8 ± Övriga iakttagelser rörande utvecklingen för kurslitteratur Som nämnts finns det inga mätningar av priserna i butik eller nätbokhandel för perioden före moms- sänkningsbeslutet. Det går därför inte att göra några iakttagelser om momssänkningens faktiska genomslag på kurslitteraturen. I underlaget redovisas förlagspris- utvecklingen för kurslitteratur – no- vember 2003 jämförd med den allmänna prisutveck- lingen . Det betyder att momsen inte ingår i underlaget. Urvalet är relativt begränsat och omfattar endast identiska titlar. Även andra omständigheter pekar på att redovisningen måste tolkas med försiktighet. Med dessa förbehåll kan konstateras att förlagspriserna för komvuxlittera- turen ökat med 8,6 ± medan förlagsprisökningen för svensk univer- sitets- och högskolelitteratur uppgår till 4,7 ± 1,4 pro- cent. Den allmänna prisutvecklingen för perioden har beräknats till +4,. Övriga iakttagelser rörande utvecklingen inom boksektorn I SCB:s underlag görs jämförelser mellan förlagens priser (se tidigare kommentar rörande de s.k. F-pri- serna) och priserna i bokhandeln och nätbokhandeln. Bokhandelns prisökningar följer i princip förlagens . Det rör sig om prisökningar i storleksordningen 4,7–4,. Nätbokhandeln uppvisar under samma pe- riod prissänkningar i storleksordningen med tyngdpunkten på sänkningar inom skönlitteratu- ren. Portokostnaderna spelar stor roll för prisbilden sär- skilt för bokklubbarna, nätbokhandlarna, förlag med direktförsäljning och för tidskriftsprenumerationer- na. Sistnämnda område tar vi upp . SCB:s slutsats av portoprisernas utveckling och betydelse för boksektorn för perioden efter momssänkningen är att portopriserna i stort har gått upp med pro- centtal som motsvarar den allmänna kostnadsutveck- lingen. Det bör noteras att enskilda företag kan ha särskilda avtal eller överenskommelser som gör att deras portoprisutveckling avviker från detta möns- ter. En fråga som kan spela roll för prisbilden för inköpen av utländsk litteratur är vilket värde som den svenska valutan har internationellt. I vår gransk- ning har den frågan aktualitet när det gäller utveck- lingen av priserna på den utländska universitets- och högskolelitteraturen. – 2001 till 2003 – har kronan stärkts mot framför allt dollarn men också mot det brittiska pundet. I förhål- lande till euron har kronan varit förhållandevis oför- ändrad. Efter denna genomgång av utvecklingen inom bok- sektorn övergår vi till att notera vad som har skett inom tidskriftssektorn. Vi börjar med iakttagelser rörande utvecklingen under hela mätperioden, dvs. – för att därefter granska trenderna . Vi gör också vissa iakttagelser om faktorer utöver momsen som bran- schen har svårt att själva styra, men som kan ha på- verkat prisutvecklingen inom sektorn. Iakttagelser om prisutvecklingen inom tid- skriftssektorn – Som nämnts skulle ett fullständigt genomslag av momssänkningen på tidskriftsområdet kunna avläsas i prissänkningar om . Den avläs- ningsbara faktiska sänkningen uppgår för tidskrifts- sektorn som helhet till 8,1 ± . I jämförelse med boksektorn är osäkerhetstalen relativt låga. Liksom inom bokområdet är genomslaget av momssänkningen för de olika tidskriftskategorierna mycket varierande. Familje- och damtidningar och tidskrifter inom om- rådena idrott, motion och friluftsliv uppvisar prissänk- ningar om 10,7 ± respektive 9,2 ± . Klart under genomsnittet för tidskriftsom- rådet finner vi datortidskrifter (–2,4 ± ) och tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto (–2,6 ± ). På den nedre halvan kan vi också notera serie- och motortidningar. Iakttagelser om prisutvecklingen inom tidskriftssektorn Underlaget tar upp prisutvecklingen på tidskriftssidan också – . har den allmänna prisut- vecklingen ökat . Närmast denna siffra ligger familje- och damtidningarna (+ 1,4 ± ) medan betydligt större ökningar kan avläsas för motortidningar (+ 4,7 ± ), serietidningar (+ 4,7 ± ) och tidningar om ekonomi, teknik, hobby och foto (+ 4,6 ± ). Även datortidskrifterna åter- finns på denna ökningsnivå. Övriga iakttagelser rörande utvecklingen inom tidskriftssektorn Som nämnts kan portokostnaderna spela stor roll för prisbilden inom vissa sektorer. Här är förstås produ- centernas kostnader för distribution av tidskrifter av särskilt intresse. I underlaget kan vi konstatera att portopriserna för tidskriftsförsändelser – 2003 har ökat klart mer än den allmänna prisutvecklingen. Medan den senare har ökat har portopriserna ökat med 7 – beroende på försändelsetyp. Som nämnts kan enskil- da företag ha särskilda avtal eller överenskommelser som gör att deras portoprisutveckling skiljer sig från de angivna siffrorna. Som en relief till kostnadsutvecklingen inom tidskriftssektorn har SCB redovisat prisutvecklingen på dagstidningsområdet. Siffrorna visar att en pris- ökning på dagstidningsområdet om kan jämföras med en generell prisökning på tidskriftsom- rådet om . Iakttagelser om försäljningen av böcker och tidskrifter Låt oss slutligen till våra iakttagelser notera hur för- säljningen av böcker och tidskrifter har utvecklats efter momssänkningen. SCB:s under- lag pekar på att omsättningen inom bok-, pappers- och tidningshandeln ökade kraftigt efter moms- sänkningen. I tidigare rapporter har vi talat om en ökning i förhållande på i storleksord- ningen . Siffrorna pekar på en utpla- ning och viss nedgång men fortsatt hög nivå i jämfö- relse med perioden före momssänkningen. Kommis- sionen har inte tillgång till material som ger besked om utvecklingen av antalet sålda böcker under perio- den. Det är en tämligen komplex bild av utvecklingen som vi har redovisat i det tidigare. När vi nu övergår till att dra våra slutsatser utifrån dessa iakttagelser känns det angeläget att strukturera slutsatserna så att de blir överskådliga och lätta att följa. Vi kommer att börja med boksektorn och analysera utfallet inom de olika försäljningskanalerna och de olika bokkategorierna inom allmänlitteraturen. Eftersom granskningsförut- sättningarna är annorlunda för kurslitteraturen be- handlar vi den sektorn separat. Efter boksektorn föl- jer våra slutsatser om utvecklingen på tidskriftsom- rådet. Avslutningsvis berör vi frågan om hur försälj- ningen av böcker och tidskrifter har utvecklats och läsvanesituationen m.m. Priserna på den allmänlitteratur (skön-, barn- och facklitteratur) som har sålts över samtliga försäljnings- kanaler har minskat med 8,9 ± . Det skall jämföras med måttstocken för fullt genomslag av momssänkningen. Slutsatsen är alltså att man inte har nått det målet. Det fattas minst nå- gon procentenhet.