sou · GSB359 · 2005-01-01 00:00:00 — I regeringens skrivelse 2001/02:129 framgår att bidragssystemets ändamål är att organisationer på etnisk grund skall kunna bedriva verksamhet som syftar till att stärka den egna etniska identiteten och till en mer utåtriktad verksamhet i enlighet med de integra- tionspolitiska målen. Organisationsbidraget ger stöd för kanslifunktioner och bygger på antalet medlemmar. Verksamhetsbidraget ger möjlighet till att bedriva mer utåtriktad integrationsverksamhet. Verksamhetsbidra- get är knutet till vissa områden inom integrationsområdet, såsom introduktion, jämställdhet, diskriminering eller andra insatsområ- den som prioriteras ur integrationssynpunkt och där organisatio- nernas medverkan bedöms som angelägen. I propositionen om integrationspolitiken (prop. 1997/98:16) fram- höll regeringen att staten bör ge bidrag till organisationer som bildats på etnisk grund och till andra organisationer vars verksam- het ligger i linje med de integrationspolitiska målen. Statliga bidrag till ideella organisationer organisation som främjar integration skall få organisations- och verksamhetsbidrag enligt förordningen (2000:216) krävs att den har minst 1 000 betalande medlemmar. redovisar att det finns totalt 210 068 medlem- mar i 47 organisationer. ställer krav på redovis- ning av kön i ansökningsblanketterna för bidraget. Dock före- kommer sådana uppdelade siffror nästan aldrig i redovisningarna. Den viktigaste förklaringen till detta är sannolikt att organisatio- nerna själva inte för sådan statistik. Bidrag till organisationer inom folkhälsoområdet 16 596 medlemmar. 6 876 medlemmar, Organisationer som bedriver ett 12 466 medlemmar, 3 099 medlemmar, – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. * Organisationer som redovisat är Psykologer mot tobak kvinnor, Lärare mot tobak kvinnor, Farmaci mot tobak kvinnor, Läkare mot tobak kvinnor, Tandvård mot tobak kvinnor samt Sjuksköterskor mot tobak kvinnor. fördelar flera olika typer av organisations- bidrag. Statsbidraget till CAN har en särställning, eftersom staten och folkrörelserna har ett gemensamt engagemang i organisationen. Anslaget disponeras av CAN – som har till uppgift att bedriva och främja upplysning och information inom alkohol- och narkotikaområdet, samt vara ett Statliga bidrag till ideella organisationer serviceorgan för folkrörelser och organisationer i deras droginfor- mation. För tobaksförebyggande åtgärder beviljades åtta organisationer bidrag. Dessa redovisade 3 099 medlemmar. Uppgifterna avser 2002 med något undantag. påpekar att för deras vid- kommande är frågan om medlemsantal delvis fel ställd. För de organisationer som institutet arbetar med är det organisationernas förmåga att stödja folkhälsopolitiken som är avgörande för bidra- gens storlek, inte antalet medlemmar. Ett tydligt exempel är En Rökfri generation, som spelar en viktig roll i arbetet med att förhindra tobaksdebut, men som inte har enskilt anslutna medlemmar. Det gäller även för andra organisatio- ner som arbetar tobaksförebyggande samt för vissa organisationer som arbetar hiv-preventivt och för för hälsoarbete. Övriga organisationer har anmodats att stödja, antingen i tidigare regleringsbrev eller i aktuellt regleringsbrev. begär inte in könsuppdelad statistik, men har ändå fått uppgifter om könsfördelningen från några organisa- tioner. fördelar också stöd till hiv-preventivt arbete. anser att organisationer har en viktig roll inom det preventiva arbetet mot hiv/aids. Organisationerna har särskilda möjligheter att nå sina målgrupper och de kan arbeta på ett friare sätt än vad myndigheter har möjlighet till. beviljade bidrag till tio organisationer, vilka redovisar 16 596 medlemmar. I betänkandet Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta föränd- ring (SOU 2004:13) föreslås att organisationer som är verksamma inom hiv/STI-området skall kunna erhålla ett generellt organisa- tions-/verksamhetsstöd för den permanenta verksamheten, samt särskilda projektstöd för tidsbegränsade och riktade insatser. Det finns sex organisationer för homosexuella som tillsammans har 6 876 medlemmar samt 3 lokalavdelningar. Det finns fem orga- nisationer som bedriver ett hälsofrämjande arbete. Det är bland annat Amningshjälpen och för psykisk hälsa. De har tillsammans 12 466 medlemmar. Ytterligare en organisation som beviljades bidrag är spädbarnsdöd med 3 000 medlemmar. Statliga bidrag till ideella organisationer Bidrag till vissa organisationer och verksamheter inom skolans verksamhet Bidrag 2004, tkr * Bidrag kan bland annat lämnas till elevorganisationer, (dels i form av ett organisationsstöd, dels som ett rörligt bidrag baserat på genomförda insatser), anslutning till Europeiskt centrum för moderna språk i , deltagande i for Development in Special Needs Education, stöd till Förbundet och Skrivsvårigheter för verksamheten vid Skriv-knuten i samt deltagande i den internationella tävlingen för ungdomar Youth Skills. – = har inte lämnat uppgift om könsuppdelad statistik. Myndigheten för skolutveckling har kortfattat svarat att det är regleringsbrev och andra regeringsbeslut eller uppdrag som styr myndighetens krav på redovisning. För bidragsgivningen har inte medlemsantal eller kön varit urvalsfaktor. Det är andra faktorer som utgör grund för bidragsbesluten. Bidrag till arbetslivsmuseer, kulturmiljövård och kulturmiljöområdet Bidrag 2003, tkr – = har inte lämnat uppgift om könsuppdelad statistik. fördelar bidrag till arbetslivsmuseer, kultur- miljövård och kulturmiljöområdet. Verksamheten skall vara eller avses att bli tillgänglig för allmänheten. Bidrag lämnas för särskilda insatser som syftar till att bevara och bruka industrisamhällets kulturarv. Bidrag kring kulturmiljö kan ges för ombyggnad m.m. av kulturhistoriskt värdefull bostads- bebyggelse, vård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, vård av kulturlandskap och fornlämningar, arkeologisk undersökning vid bostadsbyggande, arkeologisk undersökning vid mindre arbetsföre- tag och information m.m. i anslutning till kulturminnen och kulturmiljöer (1993:379). Statliga bidrag till ideella organisationer RAÄ uppger att de inte ser till organisationernas medlemsantal vid fördelningen av bidraget. RAÄ ser i stället till organisationernas verksamhet och angelägenhetsgrad inom kulturmiljövårdens om- råde. Bidrag till auktoriserade adoptionsorganisationer Bidrag 2003, tkr (1997:192) 6 org. – = har inte lämnat uppgift om könsuppdelad statistik. för internationella adoptionsfrågor () fördelar bidrag till auktoriserade adoptionsorganisationer, sex stycken. Medlemsantalet i sig är inte bidragsgrundande. Det är organisationens arbete med förmedling av barn från olika länder till adoptivföräldrar i som är grunden för bidragsgivningen. Bidrag till politiska partier Bidrag 2003, tkr Partistödet (Lag 1972:625), – = har inte lämnat uppgift om könsuppdelad statistik. uppger att det statliga stödet till politiska partier är ett mandatbidrag. Grunden är det antal mandat som ett parti som deltagit i riksdagsvalet har erhållit i de två närmast föregående ordinarie valen. Partistödet består av verksamhetsstöd och kanslistöd. Verksam- hetsstödet lämnas som mandatbidrag. Varje mandatbidrag utgör . Kanslistöd utgår som grundstöd och tilläggsstöd. Parti, som vid val till har fått av rösterna i hela landet, får ett helt grund- stöd. Helt grundstöd utgör . Lag (1996:1533). Statliga bidrag till ideella organisationer SOU 2004:59 Bidrag till brottsofferinriktade projekt Forskare, ideella organisa- tioner och verksamhet i privat eller offentlig regi. Medel finns för forskning, utbildning, information, vissa fall verksamhetsstöd. – = har inte lämnat uppgift om könsuppdelad statistik. har inte några specifika krav på medlems- antal i de organisationer som beviljats medel till brottsofferinrik- tade projekt. Det finns ingen könsuppdelad statistik. En stor del av Brottsofferfondens medel fördelas emellertid till projekt som är inriktade på mäns våld mot kvinnor, inklusive sexualbrott och konsekvenser av sådana brott. Fonden finansieras huvudsakligen av lagöverträdare och byggs upp av en särskild avgift på som varje dömd person skall betala om fängelse ingår i straffskalan. Även de som avtjänar sitt straff med fotboja betalar en avgift på per dag, upp till högst . Bidrag till organisationer inom kriminalvårdens område (2002:954). Kristna Råd; Krimi- nellas Revansch i samhället (); ideella riksförening; RiksBryggan; Röda Korset;Bryggan abroad – = har inte lämnat uppgift om könsuppdelad statistik. ger bidrag till ideella organisationer som bedriver sådant arbete inom kriminalvårdens område som är ägnat att främja dömdas återanpassning till samhället. Kriminalvårds- styrelsen har ingen uppfattning om det totala antalet medlemmar som ingår i de organisationer som får bidrag. SOU 2004:59 Statliga bidrag till ideella organisationer Bidrag till miljöorganisationers internationella arbete Internationellt arbete 9 org. – = har inte lämnat uppgift om könsuppdelad statistik. fördelar bidrag till Internationella försurnings- sekretariatet, , och Swedish Waterhouse samt till ideella miljöorganisa- tioners internationella arbete. När det gäller dessa organisationer är det enligt regleringsbrevet fråga om överföring av statsmedel från regeringen via en myndig- het. Dessa organisationer ses inte heller som någon typ av folk- rörelse. Vid urval av bidragsansökningar för miljöorganisationernas internationella arbete, ser positivt på ansökningar från kvinnoorganisationer men det förs ingen könsuppdelad statis- tik vid bidragsgivningen. Generellt anses dock miljöorganisationer ha en jämn medlemsfördelning mellan kvinnor och män. Bidrag 2003, tkr Ca 20 000 medlemmar – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. och fördelar medel till . Medlen får enligt avtal med användas för bidrag till Svenska all- männa verksamhet, till föreningens kultur- och utbildningsverk- samhet, för bidrag till institut samt för bidrag till Norrbottenkretsen av för Statliga bidrag till ideella organisationer Vid bidragsgivningen finns inte några krav, bedömningar eller redovisningar kring jämställdhet. Bidrag till organisationer inom kulturpolitiken 9 234 000 medlemmar * ingår inte i undersökningen. – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. fördelar organisationsbidrag som årliga verksam- hetsbidrag till centrala amatörorganisationer (20 organisationer), internationella organisationer (19 organisationer) samt lokalhållan- de organisationer där endast redo- visar enskilda medlemmar. SOU 2004:59 Statliga bidrag till ideella organisationer Bidrag till folkhögskolor och studieförbund 147 fhsk., kv. 10 förb., kv. – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. fördelar statsbidrag till tio centrala studie- förbund. Merparten av föreningar och deras medlemmar finns anslutna genom medlemskap i eller samarbetsavtal med de tio studieförbunden. Statsbidragsfördelningen grundas inte på med- lemstal, utan på olika modeller för att mäta verksamhet i studie- förbund. fördelar också statsbidrag till 147 folkhög- skolor. Av dessa har 103 Folkhögskolor folkrörelser som huvud- män. I studieförbundens studiecirklar utgjorde kvinnor av deltagarna. Även i folkhögskolornas statsbidragsberät- tigade verksamhet var andelen kvinnor . Bidrag 2003, tkr – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. är en ideell organisation med ursprungligt ändamål att hjälpa svenskar och svenskättlingar i utlandet att bevara det svenska språket och svensk kultur. Bidrag ges till förmedling och distribution av läromedel m.m. till de svenska skolorna i utlandet samt till undervisning i svenska vid utländska skolor (främst vuxenutbildningskurser) m.m. Statliga bidrag till ideella organisationer Bidrag till utbildning för arbetslösa inom ramen för aktivitetsgarantin Deltagare i aktivitetsgarantin* Anordnande av utbildning för arbetslösa inom ramen för * Stödet fördelas till för att nå målgruppen. () fördelar stöd till Folkbildnings- rådet för anordnade av utbildning för arbetslösa som sker på Folkhögskolor inom ramen för aktivitetsgarantin. Målgruppen för verksamheten är deltagare i aktivitetsgarantin som behöver skaffa sig baskunskaper på grundskolenivå eller i kärnämnen på gymna- sienivå för att påbörja yrkesinriktade studier eller kunna återgå till arbetslivet. har 2 045 personer deltagit i satsningen. Av dessa var män och kvinnor. Bidrag till organisationer som driver konsumentprojekt Bidrag 2003, tkr – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. , , skall enligt regleringsbrev stödja nationella konsumentorganisationer och andra organisationer som engagerar sig i konsumentfrågor. KV har ingen formell gräns för hur stort medlemsantalet skall vara för att bevilja projektmedel. De uppger svårheter att föra statistik eftersom vissa organisationer anger med- lemsorganisationer som medlemmar, medan andra anger medlems- antalet i föreningen. SOU 2004:59 Statliga bidrag till ideella organisationer Bidrag till organisationer som driver jämställdhetsprojekt – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. Regeringen fördelar bidrag till organisationer, myndigheter m.fl. som driver jämställdhetsprojekt. Ärendena bereds vid Jämställd- hetsenheten på . I ansökningshandlingarna skall den sökande bl.a. ange medlemsantalet fördelat på kön. Bidrag till enskilda organisationer, biståndsverksamhet Biståndsverksamhet, 13 org. – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. Sidas svar baseras på Sidas bidragsgivning ur anslagsposten Enskilda Organisationer, som innebär bidrag till svenska enskilda organisa- tioner för stöd till utveckling av det civila samhället i samarbets- länderna. Sida har ramavtal med: Afrikagrupperna, , Forum Syd, Kooperation Utan gränser, , Centrum, PMU Interlife (Pingstmissionen), , SHIA (Handikapporganisationernas internationella bistånds- förening), , , , Utbildning för biståndsverksamhet samt Svenska Röda Korset. Det är svårt att ange hur stort antal medlemmar som utgör underlag för bidragsgivningen, eftersom de organisationer som Sida har ramavtal med omfattar mycket stora svenska organisationer, exempelvis , LO och TCO. Statliga bidrag till ideella organisationer Bidrag till organisationer som arbetar med entreprenörs- främjande och/eller företagsfrämjande verksamhet organisationer som arbetar med entreprenörsfrämjande och/eller – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. Verket för näringslivsutveckling, , lämnar projektmedel med krav på medfinansiering. Man ger också bidrag för basverksamhet utan krav på medfinasiering till regionala- och lokala resurscentrum däribland Nationellt Resurscentrum för kvinnor (NRC). I övrigt lämnar inte några bidrag till kvinnoorganisa- tioner. lämnar däremot bidrag till organisationer som arbetar med entreprenörsfrämjande och/eller företagsfrämjande genom till exempel rådgivning till presumtiva företagare. Dessa bidrag lämnas till verksamheten, men utan särskilda villkor för hur bidraget skall användas i detalj. stödjer också Invandrares företagande (IFS) med anslag till verksamheten genom att stödja affärsrådgiv- ning för personer med invandrarbakgrund. Det finns inte några särskilda genuskrav vad gäller detta stöd. Redovisning av verk- samheten är däremot uppdelad på kön. Inom programmet Att främja kvinnors företagande, kan regionala bolag och Nyföretagarcentra inom beviljas bidrag för av kostnaden för kompe- tensutvecklingsprojekt till nya företag som ägs och leds av kvinnor. En del av projektpengarna har också beviljats för att kunna erbjuda fler rådgivningstimmar per kvinna än den ordinarie bud- geten medger. Projekten skall riktas till kvinnor. Endast i ett undantagsfall har medel beviljats till ett projekt med blandad grupp och då med krav på kvinnor i gruppen. SOU 2004:59 Statliga bidrag till ideella organisationer Bidrag till nationella nätverk inom polisen Bidrag 2003, tkr Nationella nätverk inom polisen * Nätverk är enkönade. () ger inte några bidrag till ideella organisa- tioner utanför Polisen. RPS ger bidrag till ett manligt och tre kvinnliga nationella nätverk inom Polisen samt till ett nordiskt- baltiskt nätverk för kvinnliga poliser. Bidrag fördelas till följande nätverk: Sirenerna, kvinnligt nätverk för polischefer (49 medlem- mar), , nätverket för civila kvinnliga chefer (ca 40 med- lemmar), NNKP, nationella nätverket för kvinnliga poliser (ca 40 medlemmar), Nationella manliga nätverket (9 medlemmar) samt NBNP, nordisktbaltiskt nätverk för kvinnliga poliser (2 medlem- mar i ). Totalt redovisas 140 medlemmar i dessa nätverk. Syftet med nätverken är att öka kompetensen och jämställdheten samt förhindra sexuella trakasserier inom Polisen. De nationella nätverken hjälper till att starta lokala nätverk inom Polisen. Det nordisktbaltiska nätverket stödjer bildandet av nätverk i de olika ländernas polisorganisationer. Statliga bidrag som inte ingår i denna redovisning Utöver de bidragssystem som har redovisats ovan finns det ytter- ligare ett antal statliga bidrag som utgår till ideella organisationer men som inte ingår i denna redovisning. De flesta av dessa bidrag handläggs av Kammarkollegiet vars funktion är att vara utbetal- ningsansvarig för den verklige bidragsgivaren, som i regel är . De anslagsbelopp som kollegiet har att fördela bestäms i budget- processen mellan respektive bidragsmottagare och . I tabellen nedan redovisas vilka bidragsgivare som ansvarar för bidraget samt vilka mottagare som redovisas per bidragstyp. Där redovisas också inriktningen för/syftet med bidraget. I tabellen redovisas det bidrag som fanns att fördela . Statliga bidrag till ideella organisationer SOU 2004:59 För aktiviteter i eller i RK (regleringsbrev) lokaler som syftar till att stärka den demo- Ungdomar, 12–, ungdomar 12–25 år organ, LO, LRF, Ledarna, fackliga organisa- tioner och handikapp- organisationer m.fl. för uppsökande verk- samhet och utbild- ning i samhälls- frågor. Statliga bidrag till ideella organisationer 4.6.1Jämförelser mellan kvinnoorganisationer och andra organisationer Det finns en lång tradition i av att fördela statsbidrag till organisationer. Statens motiv för att ge statsbidrag till ideella orga- nisationer varierar emellertid. Syftet kan vara att bidragen skall understödja rörelser som anses främja och ha positiva effekter på t.ex. den demokratiska utvecklingen, unga människors fostran till demokrati, människors hälsa och välbefinnande samt jämställd- hetens utveckling. Staten fördelar totalt i före- ningsbidrag. Det sker genom 97 olika identifierade bidragstyper. Det är inte möjligt för utredningen att redovisa hur många orga- nisationer som får del av dessa medel, eftersom redovisningarna inte är heltäckande. I en del fall har bidrag beviljats från olika bidragstyper till en och samma organisation. Utredningens undersökning omfattar 66 olika bidragstyper, som fördelar . Det är 874 organisationer som har beviljats bidrag. Det blir ett genomsnitt på i statligt bidrag per organisation. Det skall ställas i relation till de som kvinnoorganisationerna fick i grund- stöd. För att kvinnoorganisationerna skall ha möjlighet att bedriva en utvecklande verksamhet anser jag att det krävs att de får ett rimligt grundstöd för att kunna hantera administration och kansliupp- gifter. Storleken på anslaget Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet uppgår till ca . Det har varit oförändrad . 2003 utgick statsbidrag till 15 kvinnoorganisationer med sam- manlagt drygt 78 000 medlemmar. Beräknat på med- lemmar blir det ca per medlem. Min bedömning är att bidraget till kvinnoorganisationerna, fördelat på antal medlemmar, är litet jämfört med motsvarande belopp till andra typer av organisationer, såsom exempelvis ungdomsorganisationer, frivilliga försvarsorganisationer och handikapporganisationer. Ungdomsorganisationerna beviljades för ett grundstöd på . Utöver detta utgick bidrag beräknat per antal medlemmar i organisationerna och verksamma lokalavdel- ningar. Statliga bidrag till ideella organisationer En annan jämförelse som kan göras är storleken på grundstödet till frivilliga försvarsorganisationer. Där fördelades för ett grundstöd på . Utöver detta fördelades också medel för utbildningar, militära tidskrifter, artillerigårdar m.m. En tredje jämförelse är bidraget till handikapporganisationerna. Grundbidraget fastställdes till . Utöver detta bidrag kan handikapporganisationerna ges stöd i from av medlemsbidrag, föreningsbidrag, merkostnadsbidrag och medel för samarbete. Förutom det statliga bidraget finns det möjligheter för ung- domsorganisationer, idrottens organisationer och till viss del även för handikapporganisationer att få tillgång till ytterligare inkomst- källor. Allmänna arvsfonden fördelar bidrag. Därtill kommer olika stiftelser och fonder som ger riktade bidrag till dessa målgrupper. Idrottsorganisationerna får även vissa skattelättnader och intäkter genom lotterier och bingolottoförsäljning. I betänkandet Fritid i förändring (SOU 1996:3) redovisades idrottsorganisationernas in- komstkällor. Där nämns, förutom medlemsintäkter, även TV- och radiointäkter, publikintäkter, Tipstjänst, sponsormarknaden, kom- munala anläggningsbidrag m.m. Även kvinnoorganisationerna har möjligheter att, utöver grund- stödet, söka extra projektmedel t.ex. från regeringen för särskilda jämställdhetsåtgärder. Regeringen har avsatt ett belopp på för detta område som handläggs av jämställd- hetsenheten på . beviljades 13 ideella organisationer, kvinno- och mansorganisationer, bidrag på sammanlagt Medel från detta anslag anvisades också till stiftelser, institut, kommuner och liknande med . Övriga medel anvisades till olika jämställdhetsprojekt som initierades direkt av jämställdhetsministern. Exempel på sådana projekt är Nationellt råd för Kvinnofrid, Jämna pengar och Insatser mot handel med kvinnor. Jag anser att det inte finns någon saklig motivering till varför stödet till kvinnoorganisationerna är så lågt i förhållande till andra organisationers stöd. När stödet inrättades angavs att stödet bör ligga i nivån strax under stödet till ungdomsorganisationerna. Jag anser att denna motivering är relevant. Organisa- tioner med vuxna medlemmar bör kunna finansiera sin verksamhet med medlemsavgifter i högre grad än ungdomsorganisationer. Statliga bidrag till ideella organisationer 4.6.2Redovisning av könsuppdelad statistik Trots att förhållandena för kvinnor respektive män måste synlig- göras på alla områden, visar utredningens undersökning att det är få av de statliga bidragsgivarna som inhämtar statistik om hur köns- fördelningen ser ut i de organisationer som är mottagare av statligt bidrag. I undersökningen redovisas 66 bidragstyper till en summa av . Organisationsbidrag utgår för 28 olika bidrags- typer med . För dessa bidrag finns det köns- uppdelad statistik för 4 bidragstyper till en summa av . För ytterligare 3 bidragstyper, inom vilka fördelas, finns det någon form av könsuppdelad statistik. Det samlade beloppet för dessa 7 bidragstyper är . Det innebär att det saknas könsuppdelad statistik för när det gäller organisationsbidragen. Det bidragsbelopp, som fördelas i form av verksamhetsbidrag, motsvarar nästan hälften av det totala bidrag som fördelas i form av föreningsbidrag. Ändå är det bara i tre av femton bidragstyper som könsuppdelad statistik redovisas av och . Dessa två bidragsgivare har dock stora bidragbelopp att fördela. För projektbidragen redovisas könsuppdelad statistik för 1 av 14 bidragstyper. Detta innebär att en summa om fördelas till organisationer utan att könsuppdelad statistik finns redovisat. För uppdragsersättningar däremot finns könsuppdelad statistik för 3 av 4 bidragstyper. Det innebär att det saknas könsuppdelad statistik för i uppdragsersättningar. Av de 66 redovisade organisations-, verksamhets-, projekt- och uppdragsersättningsbidragen är det endast för 7 bidragstyper som man klart kan redovisa fördelningen till kvinnor och män. För ytterligare 4 bidragstyper sker det någon form av statistikredovis- ning, alternativt insamling av könsuppdelad statistik.