sou · GSB3133 · 2005-01-01 00:00:00 — Eftersom systemets inbyggda mekanismer endast gynnar det mest kostnadseffektiva biobränslet finns det anledning enligt min mening att också förena ett certifikatsystem med en kraftfull satsning på forskning, utveckling och demonstra- tion (FUD). Mer om detta nedan. Det är också viktigt att uppmärksamma att det föreligger en val- situation mellan olika styrmedel. Främst gäller naturligtvis att om ett utsläppsrättshandelsystem introduceras bör enligt min mening ett certifikatsystem överges eftersom det per definition skulle störa och snedvrida utsläppsrättshandeln. Jag anser vidare att det finns anledning att ta ett samlat grepp över styrmedelsfrågan. Jag har noterat att koldioxidskattens när- mare utformning behandlats av och att utsläppsrättshandeln utretts av FlexMex 2-utredningen. I mitt uppdrag har endast ingått att belysa ett eventuellt drivmedelcerti- fikatsystem och att lämna förslag till hur ett sådant system lagtek- niskt kan utformas. Med nödvändighet innebär detta att fokus läggs på detta styrmedel och att de andra styrmedlen behandlas mer översiktligt . Det är emellertid viktigt att styrmedlen inte handläggs var för sig utan att en samordning sker. 7Behov av forskning, utveckling och demonstration Som framgått av kapitel 6 kan ekonomiska incitament, t.ex. skatte- befrielse eller gröna certifikat, leda till en prioritering av drivmedel som kortsiktigt finns tillgängliga och som ger den lägsta mer- kostnaden i förhållande till bensin och diesel. I kapitel 4 konsta- terades att det som är kortsiktigt bäst nödvändigtvis inte behöver vara det på lång sikt. I kapitel 6 föreslogs därför att de ekonomiska incitamenten kompletteras med ökade satsningar på forskning och utveckling. I detta kapitel görs först en genomgång av den forskning och utveckling som pågår . Sedan presenterar jag också ett förslag till ett program inom området på medellång sikt liksom en finan- siering för detta. 7.1Pågående forskning och utveckling hos , och I kommittédirektiven har forskning och utveckling inom de tre myndigheterna, (), Verket för Innovationssystem () och nämnts. För att ge en fullständig bild av området har jag nedan även valt att separat redo- visa de investeringsprogram som administrerar. Sammanställningen baseras på uppgifter från respektive myndighet men har kompletterats där behov av detta funnits. I tabell 7.1. nedan visas en sammanställning av den pågående svenska forskningen och utvecklingen. Behov av forskning, utveckling och demonstration SOU 2004:133 Omfattning (Mkr/år) (25)* (7)* Summa alla tre myndig- * Siffror inom parentes avser insatser som inte ingår i något program. Den årliga nivån av denna FUD är därför en uppskattning som kan variera kraftigt beroende på hur refe- rensramarna sätts. I tabell 7.1 har en sammanställning av den årliga finansieringen gjorts. Avsikten var att detta skulle spegla medelfinansieringen under en tre till fyraårs period fram . Insatserna från de olika myndigheterna är dock inte så jämt fördelade . Det må därför vara något missvisande att göra en samman- ställning på detta sätt. En mer detaljerad bild av respektive myn- dighets finansiering framgår av nedanstående sammanställning. Behov av forskning, utveckling och demonstration har finansie- ring för forskning och utveckling kring biodrivmedel omfattat ned- anstående program och satsningar. Etanolprogrammet omfattar både generell FoU samt den riktade FoU som utförs i anslutning till pilotanläggningen i . Programmet omfattar bara etanol från cellulosaråvara. En samman- ställning av forskning och utveckling på etanolområdet visas i tabell 7.2. Omfattning (Mkr) FALT, 2003 2006 Forsknings- och utvecklingsprogrammet för alternativa drivmedel (FALT), omfattar i princip de drivmedel som inte tidigare haft egna forskningsprogram. Etanol och biogas har som framgår av respektive underrubriker i detta avsnitt haft sådana program så dessa drivmedel ingår inte i FALT. FALT fokuserar på förnybara drivmedel. Några drivmedel som nämns i inbjudan till FALT är: dimetyleter (DME), Fischer-Tropsch bränslen, biogas, metanol, RME och vätgas. Behov av forskning, utveckling och demonstration SOU 2004:133 Tabell 7.3 FoU inom FALT programmet 2003 2006 Omfattning (Mkr) FALT, utveckling (fin.) 7.1.1.2Förgasningsprogrammet i , 2004 2006 delfinansierar den forskning och utveckling (EU-projekt) som utförs på förgasningsanläggningen i . Vid förgasningen produceras en syntesgas som utgör bas för fram- ställning av syntesgasbränslen. Speciellt undersöks i projektet för- utsättningarna för att producera vätgas från syntesgasen men även andra drivmedel kan framställas från syntesgasen. Projektet löper under men är inte fullt finansierat . EU delfinansierar med . Förgasningsprogrammet i , 2004 2006 Omfattning (Mkr) har delfinansierat några delprojekt inom svartlutsförgasning som samordnats av utvecklingsföretaget . Det är inte helt trivialt att uppskatta den årliga omfatt- ningen av satsningarna då det inte varit fråga om jämt fördelade insatser över åren. Jag har här antagit att den totala finansieringen slås ut på en för att kunna beräkna den årliga omfatt- ningen (/år). Teknikutvecklingen för svartlutsförgasning omfattar, förutom drivmedel, också elproduktion. Någon uppdel- ning av finansieringen mellan drivmedel och el har inte gjorts för de medel som redovisas i tabell 7.5. SOU 2004:133 Behov av forskning, utveckling och demonstration Omfattning (Mkr) 7.1.1.4Samverkansprogram biogas, 2001 2004 För att främja forskning och utveckling för biogas som fordons- bränsle har haft ett samverkansprogram med aktörerna på området. Programmet har administrerats av Svenskt Gastekniskt Center (SGC). FoU inom samverkansprogram biogas, 2001 2004 Omfattning (Mkr) Samverkansprogram biogas till drivmedel Total finansiering för förnybara fordonsbränslen från Energimyn- digheten uppgår till . Detta motsvarar en årlig finansiering på ca 56 miljoner. När finan- sieringen varit som störst har den uppgått till . Denna siffra nämns också i den övergripande sammanställningen och i den tillhörande tabell 7.1 i början av kapitlet. har satsat i medeltal ca på området förnybara fordonsbränslen. Satsning- arna omfattar både teknik för drivmedel och fordon. har inga planerade nya satsningar för perioden 2007. Samverkansprogrammet inom Programrådet för Fordonsforsk- ning (PFF), som administreras av , satsar ca framåt inom området förnybara fordonsbräns- len. Dessa satsningar omfattar enbart fordonsteknik för låg- inblandning av etanol. Behov av forskning, utveckling och demonstration har haft förhållandevis lite finansiering för om- rådet förnybara fordonsbränslen. Verket har därför i huvudsak satsat finansieringen på några enstaka projekt. Följande projekt har finansierats under senaste treårs- period: Bränslets inverkan på emissioner från dieselmotorer i större arbetsmaskiner Karakterisering av metangasbussars emissionsegenskaper Inventering av avfall lämpade som råvara för framställning av syntesgas Med hållbarhet i tankarna, introduktion av biodrivmedel Emissionsfaktorer för stadsbussar (pågår) Utöver dessa projekt har också delfinansierat den utred- ning som Kemiinformation utfört och som legat till grund för om import av etanol och RME1. är huvudman för Emissionsforskningsprogrammet (EMFO). har något enstaka projekt inom området finan- sierats. Det är dock för tidigt att nu uppskatta utfallet inom pro- grammet. 7.2Naturvårdsverkets LIP och KLIMP program har två investeringsprogram som bör redovisas för att sammanställningen över FUD inom området skall bli full- ständig. Investeringsprogram ingår, även om de också är en form av demonstration, egentligen inte i mitt uppdrag och Naturvårds- verket nämns inte heller i kommittédirektiven. Likväl bör dessa aktiviteter belysas för att en fullständig bild av området skall erhål- las. 1 Skattebefrielsen för biodrivmedel – Leder den rätt?, Rapport 5433, 2004. Behov av forskning, utveckling och demonstration Stödet till lokala investeringsprogram (LIP) har ett huvudsakligt syfte: att påtagligt öka takten i omställningen av till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Ett underordnat syfte är att bidra till ökad sysselsättning. Totalt har delats ut av staten inom LIP . Alla projekt är inte av- slutade . Tillsammans med kommunernas motinvesteringar har investerats, och de belopp som redo- visas nedan är endast statens bidrag, kommunernas egen finansie- ring av projekten och bidrag från övriga finansiärer tillkommer. av alla LIP-bidrag inom trafikområdet avser biodriv- medel. Redovisade under rubriken för biogas som for- donsbränsle har bidragen varit ca medan området Andra alternativa fordonsbränslen fått ca . var bidrag inom avfallsområdet för framställning av bio- gas från avfall, varav det mesta av biogasen används som fordons- bränsle. Beloppet är inte att betrakta som rena satsningar på biogas som fordonsbränsle då åtgärder på området handlar både om att ta hand om avfall och att framställa biogas. Dessutom ingår i siffran till en mindre del även sådant som bidrag till småskaliga system som tar tillvara biogas från enskilda gårdar för uppvärm- ning. LIP följdes av ett nytt investeringsprogram: KLIMP - statligt bidrag till klimatinvesteringsprogram. Bidragen till biodrivmedelssatsningar var ca både . 2003 avsåg nästan allt biogas medan ungefär en tiondel gick till andra biodrivmedel året därefter. Även här finns en viss osäkerhet och särskilt är bidragen inom avfalls/biogasområdet svåra att avgränsa. Det finns inga prognoser eller utfästelser hur stora bidragen till biodrivmedel kommer att vara framgent. Inom KLIMP tävlar alla projekt mot alla och teoretiskt skulle utfallet därför kunna bli noll kronor för förnybara fordonsbränslen . Behov av forskning, utveckling och demonstration 7.3Förslag till program för forskning, utveckling och demonstration Prioriteringarna om vad som är av störst vikt när det gäller fordon och drivmedel har varierat . och i början av detta millennium har fordonens avgasemissioner varit av stor bety- delse. Denna fokusering kommer sannolikt att kvarstå tills luft- kvaliteten i tätorterna förbättrats till en acceptabel nivå. För exempelvis Emissionsforskningsprogrammet (EMFO), som drogs i gång med en första inbjudan, har avgas- emissionerna av förståeliga skäl högsta prioritet. Andra forsknings- och utvecklingsprogram som t.ex. de program som utförs i sam- arbete med svensk fordonsindustri och dess underleverantörer har också haft liknande prioriteringar. Här har utöver emissionerna också industrins långsiktiga konkurrenskraft varit den kanske mest betydelsefulla faktorn. På medellång och lång sikt kommer, som senare diskuteras i kapitel 8, fordonens avgasemissioner att vara av minskande bety- delse. Det kommer att vara möjligt att nå mycket låga emissioner med i stort sett vilket drivmedel som helst och biodrivmedlens eventuella fördelar i sammanhanget kommer därför att minska i betydelse. Det förefaller därför rimligt att andra prioriteringar än avgasemissionerna kommer att styra inriktningen på statens satsningar på forskning, utveckling och demonstration inom området. Två huvudområden som är de främsta drivkrafterna torde vara följande: Minskning av utsläppen av växthusgaser Den första frågan kommer sannolikt att aktualiseras alltmer efter- som tillgångarna av olja och gas sinar och produktionstakten kan följa den ökande efterfrågan. Det är förvisso osäkert om när detta kommer att ske men med tanke på de långa ledtider som det är fråga om för att åstadkomma ett systemskifte vad gäller drivmedelstillförseln är det rimligt att insatser inom området också initieras med rimlig framförhållning. Den andra frågan avser, om man bortser från icke-tekniska lös- ningar som att minska t.ex. transportarbetet, främst energieffekti- visering och substitution av fossila drivmedel med biodrivmedel. Den sistnämnda frågan har diskuterats i detta slutbetänkande Behov av forskning, utveckling och demonstration medan den första frågan legat utanför de områden som kommitté- direktiven anger. Prioriteringen av insatser sker bäst genom att området får sär- skilt avsatta medel för resultatinriktad och fokuserad forskning, utveckling och demonstration. styrka inom området uthålligt energi- och transportsystem baseras bl.a. på följande fak- torer: 1.Stark, konkurrenskraftig fordonsindustri 2.En hög kunskapsnivå inom det tekniska området 3.Stor potential till råvaruproduktion Till ovanstående punkter kan man också lägga den höga allmänna medvetenheten om problematiken som finns och att all- mänt betraktas som ett föregångsland inom området. Det koncentrations- och prioriteringsarbetet (Fokus) som pågår inom kommer att fortsätta och inriktas på hur de framtida aktiviteterna avseende utvecklingen av drivmedel och drivsystem ska utformas. Detta arbete koncent- reras och ska omfatta omvärlds- och systemanalyser och andra verktyg som kan ge en grund för priori- teringarna inom området energi och transport. Med det underlag som genereras genom detta arbete, och liknande studier som pågår hos övriga berörda myndigheter, är min förhoppning att det kommer att finnas ett underlag för att utforma ett mer detaljerat, sammanhållet och fokuserat program inom området. Prioriteringen för det föreslagna programmet bör i inlednings- skedet vara högst för vägtransporter, men senare i processen kan även andra typer av transporter liksom arbetsmaskiner bli aktuella. En preliminär bedömning av kommande satsningar inom energi- och transportområdet är att fokus ligger kring produktionen av energieffektiva biodrivmedel. Energi- myndigheten har investerat i tre större pilotprojekt inom området energieffektiva drivmedel. Satsningarna har handlat om investeringar i pilotanläggningar och forskning. Det innebär att utvecklingen mot fullskaleanläggningar behöver fortgå. Behov av forskning, utveckling och demonstration 7.3.1Behov av forskning och utveckling I håller en marknad för förnybara fordonsbränslen på att etableras. Den nuvarande skattebefrielsen och den utfästelse som finns att utsträcka den har bidragit till denna utveckling. Att det finns en marknad är en förutsättning för att industriella intressenter skall satsa medel inom området. Förhopp- ningen är således att det marknadsstöd som en skattebefrielse innebär också skall leda till att en industri skapas. Som jag i tidigare kapitel konstaterat kommer dock huvuddelen av den volym av för- nybara fordonsbränslen som används att utgöras av importerade drivmedel. Exempel på att statligt stöd i form av investeringsstöd, skatte- lättnader eller liknande ekonomiska incitament inte lett till en upp- byggnad av ny industri finns dock i många fall. Exempelvis har tidigare stöd till vindkraft lett till att omfattande investeringar gjorts och kapaciteten för el från vindkraft ökat successivt. Utfallet i form av ny industri inom området har dock varit litet. En annor- lunda strategi har tillämpats i , vilket lett till att vind- kraftindustrin är en av landets största industrigrenar. Satsningarna i gjordes initialt, till skillnad från , på mindre anläggningar som sedan utvecklades vidare till större anläggningar varefter marknaden växte. Gradvis byggdes en industri upp. Risken för att introduktionen av förnybara fordonsbränslen via de före- slagna ekonomiska incitamenten kan leda till att ett liknande scena- rio inträffar inom detta område är uppenbar. förutsättningar för de tre drivmedel som är tillgängliga på kort sikt är begränsade men potentialen för för den andra generationens drivmedel är mycket stor2. Denna möjlighet att både vara ett föregångsland och att bygga upp en ny industrigren som på kan vara av stor samhällsekonomisk betydelse får inte gå till spillo. Nedan listas ett antal projekt och demonstrationsanläggningar som kommer att vara i behov av statlig finansiering. Erhålls inte finansiering för projekten är risken stor att många av dem måste läggas ned. Underlaget till denna sammanställning har tillhanda- hållits från . 2 För tydlighetens skull bör tilläggas att cellulosaetanol ingår i andra generationens biodrivmedel. Behov av forskning, utveckling och demonstration 7.3.1.1Pilot 1: förgasning av biomassa Förgasningsanläggningen i (termisk effekt) ska tas ur malpåse och startas upp. Anläggningen ägs nu av ett hol- dingbolag som i sin tur ägs av (och Energi- bolagen), men i planeringen ska det överföras till ett holdingbolag kopplat till . Målet med första delprojektet är att utveckla en process för att framställa en väterik syntesgas via förgasning av biomassa. Syntes- gasen ska användas för vidare förädling till biodrivmedel. Projektet är uppdelat i två delar, en del som är . Den delen är själva anläggningen och de investeringar som behöver göras i den. finns en budget på . Den andra delen täcker forskningen och delar av driften av anläggningen. Den delen är till finansierad av EU. Totalt finns en budget på . Värnamoanläggningen behöver ytterligare finansiering för inve- steringar och delar av driften samt forskning. Behov av statlig finansiering 2009: 40 MKr/år 7.3.1.2Pilot 2: Piteåanläggningen för förgasning av svartlut Utvecklingsföretaget bygger en utvecklingsanläggning i (~3 MW termisk effekt) där man ska överföra svartlut från pappersbruket och förgasa svartluten till syntesgas. Budgeten för investering i anläggningen och drift är . Medfinansiärer är Chemrec, MISTRA () och industrin. Anläggningen kommer att köras igång och projektet ska vara färdigt . nämnda insatser till svartlutsförgasning täcker peri- oden till 2006. bidrar inom projektet med forskningsstöd motsvarande 6 miljoner . Piteåanläggningen behöver vidare finansiering för forskning och Behov av statlig finansiering 2009: Behov av forskning, utveckling och demonstration 7.3.1.3Pilot 3: Pilotanläggning i för etanolproduktion från cellulosa Ett holdingbolag som ägs av olika universitet är ägare till den nyin- vigda pilotanläggningen i . Anläggningen är avsedd att i pilotskala producera etanol från cellulosa. Investeringen för uppförandet av anläggningen var och denna fas av projektet är klar. För drift och forskning finns en budget på 10 MKr/år fram . Etanolpilotanläggningen i behöver vidare finan- siering för forskning och drift: Behov av statlig finansiering 2009: 25 MKr/år 7.3.1.4Demo 1: Svartlutsförgasning vid ett pappersbruk Utvecklingsföretaget planerar, i samarbete med industri- ella parters, att vid ett svenskt pappersbruk vidareutveckla svart- lutsförgasningen och uppföra en demonstrationsanläggning i kommersiell skala. Detta bygger på att resultaten från ovannämnda projekt i pilotanläggningen i är positiva. Projektet är tänkt att starta och skulle resultera i att en anläggning tas i drift . Behov av statlig finansiering 2007: 42 MKr/år Detta program har stor anknytning till energi och transporter. Det innehåller både forskning och demonstration och projekten görs i nära samarbete med industrin. Programmet ligger delvis inom området förnybara fordonsbränslen men omfattar också en mängd andra delområden. För att ge en samlad bild av FUD inom området redovisas det i alla fall här. Behov av forskning, utveckling och demonstration Ett systemtänkande då det gäller energi och transporter ska användas genomgående i projekten, vilket innebär att resultat från pilotanläggningarna blir viktiga. För att kunna utveckla svensk fordonsindustri ska projekten röra sig inom områden såsom: Utveckling av drivsystem anpassade till olika biodrivmedel Forskning, utveckling och demonstration (FUD) inom detta område har 35 MKr/år . FUD behöver dock fort- sätta för att resultaten ska bli tillämpbara för industrin. Behov av statlig finansiering 2009: 40 MKr/år 7.3.1.6Teknikplattformen Road Transport Biofuels har tagit initiativet att på EU-nivå införa en teknikplattform inom området energi och transporter i ett uthål- lighetsperspektiv. Plattformen håller på att formeras på europeisk nivå där EU nu har initiativet att lägga den under europeiska kom- missionens verksamhet. vill bibehålla initiativet och behöver därför medel för att fortsatt kraftfullt kunna agera ute i för att föra projektet vidare. Kostnader för detta är ca 3 Behov av statlig finansiering 2009: 10 MKr/år 7.3.1.7Generella frågor för utveckling av biodrivmedel Eftersom området som rör biodrivmedel och möjligheterna att få ut produkter på marknaden är alldeles nytt, och substitutionen av bensin och dieselolja bör öka från dagens till 2010, så behöver olika verktyg för att underlätta och förstå meka- nismer utvecklas. Systemforskning inom framställning av biodrivmedel Lokal produktion av biodrivmedel Utveckling av marknadsanpassade styrmedel för introduktion av biodrivmedel Behov av forskning, utveckling och demonstration Utveckling och anpassning av marknaden för biodrivmedel till slutanvändaren Distribution och lagring av biodrivmedel Standardisering, förarbete till nya standarder Dessa frågor innehåller en till stor del forsknings- och utrednings- moment. För att finansiera detta område behövs 20 MKr/år. Behov av statlig finansiering 2009: 20 MKr/år 7.3.1.8Sammanfattning: Behov av statlig FUD-finansiering Uthålligt energi och transportsystem I tabell 7.7 nedan sammanställs forsknings- och utvecklings- behoven som beskrivits ovan. Forsknings- och utvecklingsbehov 2009 7.3.1.9Behov av forskning, utveckling och demonstration på har forskningen inom biodrivmedel kommit så långt och det förväntas finnas resultat från alla pilotanläggningar. Ett pro- gram för att demonstrera resultaten från de olika projekten är nöd- vändigt. Det är viktigt att utveckla för ändamålet speciellt anpassade motorer och drivsystem, fordon samt att utveckla distri- butionen av biodrivmedlet. finns dock stora osäkerheter om hur ett sådant program skulle inriktas. Behov av forskning, utveckling och demonstration myndigheternas finansiering för området minskar tar slut . Jag har noterat att fortsatt behov av forskning, utveckling och demonstration kommer att finnas i kanske än högre utsträck- ning efter 2009 än fram till dess. Det är dock vik- tigt att den process för att ta fram strategier för de långsiktiga insatserna inom området först få ha sin gång. torde tillräckligt underlag finnas för att föreslå mer långsiktiga insatser. Jag har därför avstått att lämna något konkret förslag till ett pro- gram för perioden . Området Uthålligt energi och transportsystem står inför en stor förändring där ett teknikskifte kommer att innebära att gå från tra- ditionella fossila till koldioxidneutrala bränslen. Kostnaden för teknikskiftet kommer att bli stor eftersom teknikutvecklingen krä- ver finansiering för både forskning och stora demonstrations- projekt. Dessutom måste insatserna ske samordnat för att inte suboptimeringar skall ske. Huvudinriktningen på forskningsprogrammet kommer, som framgått av diskussionen ovan, att ligga på andra generationens biodrivmedel. Dock finns ett antal problemområden även för första generationens biodrivmedel som bl.a. kommenterats på flera ställen i andra kapitel i slutbetänkandet där några specifika insatser kommer att vara nödvändiga. Jag föreslår att ett forsknings-, utvecklings- och demonstra- tionsprogram med övergripande inriktningar enligt ovan tillskapas. Det årliga finansieringsbehovet kommer från statens sida att uppgå till i medeltal ca . Genom medfinansiering från industri och övriga aktörer kommer de totala insatserna att bli minst det dubbla. Med ytterli- gare tilläggsfinansiering från EU finns ökade möjligheter till större insatser. Finansieringen för perioden kan ske genom en ökning av skatterna på fossila drivmedel. Jag föreslår att kommer att bli ansvarig myndighet för pro- grammet men att samråd och samverkan sker med bl.a. Natur- vårdsverket, och , samt berörd drivmedels- och fordonsindustri. En referensgrupp med representanter från nämnda aktörer bildas för att hjälpa till i utform- ningen av det samordnade övergripande programmet.