sou · GSB330 · 2005-01-01 00:00:00 — och betonar att för att de aspekter på kultur, som förs fram i de kulturpolitiska målen ska kunna förverkligas, krävs ökade kunskaper och medvetenhet om kulturens roll och egenvärde inte minst hos lokala kulturpolitiker och kanske även hos dem som är verksamma inom folkbildningen. Eftersom det statliga kulturstödet endast når ett trettiotal svenska kommuner får studieförbund och folkhögskolor en utomordentligt viktig roll för kulturen och kulturlivet i övriga delar av landet. 5.2Kulturverksamheten i studieförbund och folkhögskolor Kulturverksamheten omfattade inom studieförbunden av både antalet studiecirklar och antalet deltagare. De 215 000 kulturprogrammen samlade drygt 15 miljoner deltagare och en dryg miljon medverkande. kurser med kulturinriktning av de långa all- männa och särskilda kurserna samt de korta kurserna sammantaget. Deltagarna i dessa kulturinriktade kurser utgjorde av det totala antalet deltagare. Av de folkhögskollärarledda studie- cirklarna hade inriktning på kulturområdet. Del- tagarna i dessa cirklar utgjorde av det totala antalet cirkeldeltagare. De närmare 2 500 kulturprogrammen inom folk- högskolorna 2002 hade 232 000 deltagare. Kulturverksamheten inom studieförbunden bedrivs både som studie- cirklar och kulturprogram. Nedan redovisas omfattningen av den kulturverksamhet som rapporterades /92, då ett nytt bidrags- system började gälla, och den verksamhet som rapporterades . Studiecirkelverksamheten minskade eller ca 20 000 cirklar /92 jämfört med /91. En av orsakerna till detta var den osäkerhet som förändrade bidragsvillkor brukar medföra. Minskningen gällde dock inte huvudämnesgruppen Estetiska ämnen, som ökade med ca 3 000 cirklar. En anledning till detta var att verksamhetsformen kulturgrupper, som infördes /82, /92 åter rapporterades som studiecirklar. Till kulturområdet bör utöver den estetiska huvudämnesgruppen också räknas ämnesgrupperna Etnografi, folklivsforskning, Litteratur- historia och Skönlitteratur inom huvudämnesgruppen Beteende- vetenskap, humaniora. Kulturcirklarnas andel av den totala verk- samheten liksom andelen deltagare ökade till 2002 (tabell 5:1). Studietimmarnas andel ökade till . Antalet studietimmar per kulturcirkel ökade med tio från 39 1991/92 till 2002, vilket förklaras av att antalet studietimmar per cirkel i musik ökade till 60 och i teater till 50,5. Antalet deltagare per kulturcirkel var 8,8 1991/92 mot 2002. Inom samtliga berörda ämnesområden minskade antalet deltagare per cirkel. Kulturområdet 1991/92 och 2002, antal cirklar, deltagare och studietimmar Källor: Statistiska meddelanden Ku 10 , SCB, och Studieförbunden , Statens kultur- råd 2003:2. Musik, det största området, ökade sin andel av kulturcirklarna med till och andelen av studietimmarna med till (tabell 5:2). Inom det näst största området, Slöjd och konsthantverk, minskade antalet cirklar medan antalet studie- timmar ökade något. Områdets andel av både cirklarna och studie- timmarna inom kulturområdet minskade dock med ca fyra procent- enheter. Verksamheten med Teater och dans ökade med mot- svarande antal procentenheter både när det gäller både cirklar och studietimmar. Bild och form minskade sina andelar av verksam- heten medan litteraturstudierna visade en i stort sett oförändrad omfattning. Kulturområdet 1991/92 och 2002, antal cirklar och studietimmar per ämnesområde Källor: Statistiska meddelanden Ku 10 , SCB, och Studieförbunden , Statens kultur- råd 2003:2. Den största ämnesgruppen inom kulturområdet var både 1991/92 och 2002 Improvisatorisk musik (tabell 5:3). Den största ökningen av cirklarna fanns inom Sång och musik i grupp. Ökningen kan till stor del förklaras av att verksamhetsformen kulturgrupp upp- hörde 1991. Det gäller även Körsång, som till stor del rapporte- rades som kulturgrupp. Den markanta ökningen av Folklig dans och Jazzdans, jazzbalett (+4 800 cirklar) kan till viss del förklaras av att studiecirklar i dans endast fick bedrivas som försöksverksamhet med av god- kända studieplaner. /92 kunde danscirklar åter bedri- vas med samma förutsättningar som övrig cirkelverksamhet. Minskningarna gäller främst hantverksområdet. Antal cirklar inom de 20 största ämnesgrupperna på kulturområdet 2002 och 1991/92 (91/92) Sång och musik i grupp Stränginstrument, enskilt instrument Piano (enskilt instrument) Källor: Statistiska meddelande Ku 10 , SCB, och Studieförbunden , 2003:2. Ämnesområdet Musik samlade av deltagarna både 1991/92 och 2002 (tabell 5:4). Deltagandet i cirklar i Slöjd och konsthantverk minskade medan deltagandet i cirklar i Teater och dans ökade. De båda ämnesgrupperna samlade 2002 i stort sett lika många deltagare. Ämnesområdet Bild och form förlorade av sina deltagare medan litteraturcirklarna samlade ungefär lika många deltagare båda åren. Kvinnornas deltagande fördelat på ämnesområden inom kultur- sektorn visar att deras deltagande ökade i cirklar inom Musik och Teater och dans liksom deras andel av deltagarna inom dessa om- råden. Inom Slöjd och konsthantverk samt Bild och form minskade antalet kvinnor som deltagit, medan andelen av hela kulturområdet ökade något. I litteraturcirklarna var kvinnornas deltagande i stort sett oförändrat. Kvinnorna dominerade deltagandet mest inom ämnesområdet Slöjd och konsthantverk där av deltagarna var kvinnor. Inom kulturcirklarna var av deltagarna kvinnor båda åren. Av det totala antalet deltagare i studiecirklar var kvinnornas andel båda åren . Deltagande i studiecirklar inom kulturområdet 1991/92 och 2002 Källor: Statistiska meddelande Ku 10 , SCB, och Studieförbunden , 2003:2. Några större förändringar har inte skett när det gäller de ämnes- grupper som har högsta respektive lägsta andelen kvinnor som del- tagare jämfört med /92. Kvinnorna dominerade del- tagandet stort i cirklar inriktade på Slöjd och hantverk och Bild och form. Männen visade ett mycket lågt deltagande i cirklar med inriktning på hantverk, frånsett träslöjd, som verkar vara en typiskt manlig verksamhet. Männen dominerar inom musikcirklarna, sär- skilt i ensemblespel och improvisatorisk musik. anordnade studieförbunden närmare 215 000 kulturprogram med 15,6 miljoner deltagare (tabell 5:5). Det var en ökning med ca 126 000 program (+ ) och 5,5 miljoner deltagare (+ ) jämfört med /92. Sång och musik hade den största andelen av programmen, men andelen minskade . Föreläsningarna ökade sin andel från en fjärdedel till en tredjedel av programmen. Föreläsningar kan behandla de mest skilda ämnes- inriktningar. rapporteras ämnesinriktningen i kultur- programmen till . Det vanligaste ämnet bland föreläsningarna var Historia (15,av alla föreläsningar) följt av Religion (7,) och Internationella frågor (5,). Lägst antal program handlade om konst och konsthantverk samt litteratur. av programmen 2002 handlade om skön- litteratur vilket gör det troligt att medverkan av författare i stället kan ha rapporterats som föreläsningar. Utställningar kan liksom föreläsningar spänna över en rad olika ämnen. Sång och musik samlade det största antalet deltagare både 91/92 och 2002. Antalet deltagare i Sång och musikprogram ökade med 1,7 miljoner men andelen av deltagarna minskade ändå från till . Antalet deltagare i föreläsningar ökade med 1,6 miljoner och andelen av deltagarna i kulturprogrammen från till . När det gäller kulturprogram finns inga uppgifter om fördel- ningen på män och kvinnor. I genomsnitt samlade programmen 114 deltagare per arrange- mang 1991/92 mot 73 deltagare per arrangemang 2002. Flest del- tagare per arrangemang samlade 2002 (164) följt av Utställ- ningar (150) och Konst/konsthantverk (121). Lägst antal deltagare per program hade 2002 Litteratur (38), Föreläsningar (39) och Film/foto/bild (45). Kulturprogram 1991/92 och 2002, antal program och deltagare Film/foto/bild Källor: Statistiska meddelande Ku 10 , SCB, och Studieförbunden , 2003:2. I folkbildningspropositionerna markerades att en positiv växelverkan mellan folkbildningens amatörkulturella aktivi- teter, kulturarbetarna och kulturinstitutionerna sågs som ange- lägen. I studiecirkelverksamheten är det svårt att belägga i vilken utsträckning kulturarbetare anlitas som ledare eller resurspersoner, men sådana möten mellan professionella kulturutövare och ama- törer förekommer i betydande utsträckning. När det gäller kultur- programmen går det att genom statistik beskriva studieförbundens samverkan med kulturinstitutioner, andra arrangörer och med- verkan av kulturarbetare. Antalet medverkande har nästan fördubblats, från närmare 600 000 1991/92 till drygt en miljon 2002 (tabell 5:6). Sång- och musikprogrammen hade flest medverkande båda åren. Dramatisk framställning hade inte oväntat fler medverkande 2002 än föreläs- ningarna trots ett betydligt lägre antal arrangemang. Klart flest medverkande per program hade dansprogrammen, 15,6. I genom- snitt medverkade sju personer per program 1991/92 mot fem personer 2002. Folkbildningen och kulturen SOU 2004:30 Kulturprogram 1991/92 och 2002, antal medverkande Film/foto/bild Källor: Statistiska meddelande Ku 10 , SCB, och Studieförbunden , 2003:2. Folkbildningspropositionerna 1991 och 1998 framhöll också att folkbildningen som arrangör och beställare av kulturprogram skapar arbetstillfällen för professionella kulturutövare. En dryg miljon medverkande rapporterades . Hur många enskilda personer detta motsvarar finns det inga uppgifter om. Oavsett detta skapa- des genom studieförbundens kulturprogram arbetstillfällen för ett mycket stort antal kulturarbetare. Nästan samtliga program genomfördes med medverkande (tabell 5:7). De program som genomfördes utan medverkande torde i huvudsak ha varit utställningar och film-/foto-/bild-arrangemang. Både 91/92 och 2002 var drygt en tredjedel av de medverkande kulturarbetare med musiker och sångare som vanligaste medverk- ande. Studieförbundens egna grupper och artister ökade sin med- verkan till av programmen 2002 medan rörelseanknut- na grupper och artister halverade sin andel till . Den största gruppen medverkande var båda åren övriga med- verkande. Till den gruppen kan sannolikt en del av dem som med- verkade i föreläsningar och utställningar räknas. Kulturprogram 1991/92 och 2002, medverkan av kulturarbetare Rörelseanknutna grupper/artister Källor: Statistiska meddelande Ku 10 , SCB, och Studieförbunden , 2003:2. Omkring hälften av kulturprogrammen skedde i samverkan med studieförbundens medlemsorganisationer, både 91/92 och 2002 (tabell 5:8). Därefter följde samverkan med kommuner och lands- ting, vars andelar minskat, och med kulturinstitutioner, där sam- verkan ökat. Samverkan med andra studieförbund sker i mycket liten utsträckning, enligt statistiken. Andelen arrangemang med någon form av medarrangör är i stort sett oförändrad. Kulturprogram 1991/92 och 2002, samverkan med annan arrangör Källor: Statistiska meddelande Ku 10 , SCB, och Studieförbunden , 2003:2. Folkhögskolorna har en betydande verksamhet inom kulturområdet. Verksamheten återfinns i de långa allmänna och särskilda kurserna (om minst ) och i de korta kurserna (1–). Kultur- inriktning finns också i kurser inom folkhögskolornas övriga kursverksamhet. Folkhögskolorna anordnar också studiecirklar och kulturprogram. Som kulturkurser ingår i denna översikt utöver estetiskt inriktade kurser även litteraturkurser. Jämförelser görs mellan /93 och , vilket inte är helt korrekt eftersom det senare avser summan av vårterminen och . /93 redovisas verksamhet från de 132 folkhögskolor som då fanns och från 147 folkhögskolor. Uppgifterna /93 avser heltidsstudier. Folkhögskolans kurser inom kulturområdet har en lägre andel av den totala kursverksamheten än vad studieförbundens kultur- cirklar har av hela cirkelverksamheten. Av det totala antalet kurser har kurser med kulturinriktning ökat från . I de långa allmänna kurserna är kulturkursernas andel oförändrad, , medan andelen av de långa särskilda kurserna har ökat till . Inom de korta kurser- na har andelen ökat något till . Antal kulturkurser och kurser totalt 1992/93 och 2002 Källa: Statistiska meddelanden U 22 9301 och UF 22 , SCB. Det är få av de allmänna kurserna som är inriktade på ett kultur- ämne även om antalet kurser ökat mellan jämförelseåren. Procent- uellt har Scenisk konst, Musik samt Bild, form och målarkonst minskat sina andelar medan Slöjd och konsthantverk och har ökat sin andel. En ökad andel har även Övriga kulturämnen. Inom de särskilda kurserna har kurser med kulturinriktning ökat. Bägge åren dominerade Musik och Bild, form och målarkonst med drygt hälften av kurserna. Scenisk konst ökade sin andel från . De korta kurserna med kulturämne har ökat sin andel något. Musik svarade både 1992/93 och 2002 för en tredjedel av kurserna och Bild, form och målarkonst för en femtedel. Kurser i slöjd och konsthantverk minskade sin andel. Kulturområdet i folkhögskolan 1992/93 och 2002, antal kurser per ämnesområde Estetiskt ämne, allmänt Bild, form, målarkonst Estetiskt ämne, allmänt Bild, form, målarkonst Estetiskt ämne, allmänt Bild, form, målarkonst Källa: Statistiska meddelanden U 9001 och UF 22 SCB. Kulturkurser ökade sin andel av det totala antalet deltagare med från . Scenisk konst och Musik hade 1992/93 ca 60 procent av deltagarna i de allmänna kurserna, medan Bild, form och målarkonst och Övriga kulturämnen 2002 samlade mer än hälften av deltagarna. Inom de särskilda kurserna hade 92/93 Musik och Bild, form och målarkonst två tredjedelar av deltagarna. hade Musik och Scenisk konst av deltagarna. Bägge åren samlade Musik närmare hälften av deltagarna i de korta kurserna. Deltagande i folkhögskolans kurser inom kultur- området 1992/93 och 2002 Estetiskt ämne, allmänt Bild, form, målarkonst Estetiskt ämne, allmänt Bild, form, målarkonst Estetiskt ämne, allmänt Bild, form, målarkonst Källa: Statistiska meddelanden U 9001 och UF 22 , SCB. Av det totala antalet kvinnor i folkhögskolans kurser har andelen kvinnor i kulturkurser ökat från . Andelen kvinnor i kurser med kulturämnen var 1992/93 i alla tre kurs- typerna mot 2002. I de allmänna kurserna var andelen kvinnor både 1992/93 och 2002 störst inom Scenisk konst, Slöjd och konsthantverk. hade även Litteratur kvinnor bland deltagarna. I de särskilda kurserna med kulturinrikt- ning var andelen kvinnor i Estetiska ämnen och Slöjd och konsthantverk. I de korta kurserna var det Estetiska ämnen och Bild, form och målarkonst som hade kvinnor bland deltagarna. Studiecirklar ledda av folkhögskollärare inom tjänsten anordnades även före reformen 1991, då villkoren dessa cirklar förändrades. /94 rapporteras folkhögskolans studiecirklar åter i den officiella statistiken. Studiecirklarna omräknas till deltagarveckor och ligger till grund för bidragsfördelningen. arrangerade folkhögskolan 272 studiecirklar. Av dessa hade närmare en tredjedel inriktning mot kulturområdet. av dessa fanns inom områdena Bild, form och målarkonst samt Musik. Dessa områden samlade tillsammans tre fjärdedelar av deltagarna. av deltagarna var kvinnor, varav de flesta deltog i Slöjd, konsthantverk () samt i Bild, form och målarkonst (82,). Kulturcirklar inom folkhögskolan 2002, antal cirklar och deltagare Bild, form, målarkonst Källa: Statistiska meddelanden UF 22 , SCB. De kulturprogram som folkhögskolorna rapporterar vänder sig till andra än skolans anställda och kursdeltagare. Dessa program har redovisats /96. Den nya statsbidragsmodell som inför- des 1999 har bidragit till att antalet program ökat. Kulturprogram- men omräknas till deltagarveckor och ligger till grund för bidrags- fördelningen. Folkhögskolorna arrangerade 5 166 kulturprogram 2002 med 232 587 deltagare. I likhet med studieförbundens kulturprogram arrangerades de flesta, , inom Sång och musik, som också samlade flest deltagare. Kulturprogram inom folkhögskolan 2002, antal program och deltagare Film/foto/bild Källa: Statistiska meddelanden UF 22 , SCB. Befolkningens kulturvanor har belysts i ett antal rapporter och följs kontinuerligt i levnadsvaneundersökningar via bl.a. Statens kultur- råd och SCB, men också andra studier har gjorts. belyste utvecklingen av befolkningens kulturvanor från riksdagsbeslutet om en ny kulturpolitik 1974 . SUFO 96 genomförde en större intervjuundersökning med vuxna svenskar om deras deltagande i vuxenstudier och i studie- cirklar och folkhögskolekurser (SOU 1995:141). redovisade i rapporten Den kulturella välfärden (2002) en samlad statistik om svenska folkets kulturvanor 1976–1999, alltså en något än kulturutredningens. konstaterade att kulturvanorna varit mycket stabila. Den största enskilda förändringen fanns när det gällde besök på musikevenemang, som ökat mycket kraftigt. Ökningen hänförde sig till andra evenemang än konserter med de statligt stödda orkesterinstitutionerna. Teaterbesökarna hade blivit fler. En stor del av ökningen låg på amatörteaterföreställningar. Tradition- ella mönster består, konstaterades också i KUR:s rapport. Resul- taten bekräftade redan kända skillnader i kulturvanor mellan män och kvinnor, unga och gamla, infödda svenskar och invandrare, arbetare och tjänstemän, storstadsbor och glesbygdsbor etc. men skillnaderna mellan olika grupper hade förändrats och minskat i flera avseenden. Å andra sidan hade skillnaderna ökat på några om- råden, t.ex. bokläsandet som ökat bland kvinnor. Besök på konserter och teatrar hade ökat kraftigt. En allmän tendens var att besökan- det ökade och de egna aktiviteterna minskade. Utvecklingen ansåg Kulturutred- ningen bl.a. karaktäriserades av att amatörverksamheten stärkt sin ställning och direkt eller indirekt medverkat till att rekrytera nya människor som utövare eller publik. Svårigheten i att förändra attityder och vidga deltagandet i kulturlivet framgår av utvärdering av projektbidragen till Kultur i arbetslivet, som KUR fördelat /89. Bidra- gen –2000 har utvärderats och av rapporten (Almerud, 2002) framgår att det i huvudsak handlat om en projektverksamhet med punktinsatser, som inte följts av en mer kontinuerlig verksam- het. Eftersom kultur i allmänhet inte sågs som en naturlig facklig uppgift tog det tid att förankra projekten och det var ofta svårt att rekrytera deltagare. När projektet var slut upphörde aktiviteterna. Steget för den kulturovane att ta del av det offentliga kulturlivet ansågs vara så stort att även ett lyckat projekt inte leder till mer än att ett fåtal går vidare på egen hand. Främlingskapet inför kultur- institutionernas utbud bedömdes vara så stort att medlemmarna inte tar del av det om inte facket står bakom kulturaktiviteten. Avgörande för ett öka engagemanget från både fack och arbets- givare ansågs vara att det finns en belagd kunskap om kulturens betydelse för arbetslivet. Denna kunskap är mycket bristfällig, ansåg Almerud. De strukturer som skulle kunna fånga upp ett väckt intresse är främst kulturinstitutionerna och de offentliga kulturförvaltningarna. Dessa fanns i allmänhet inte representerade i projekten. Almerud drog slutsatsen att såväl KUR som de fackliga organisationerna och de berörda studieförbunden borde öka sina informationsinsatser om kultur i arbetslivet. Hög aktivitet leder till hög aktivitet fann att grupper som har hög aktivitetsnivå i någon kulturaktivitet också har hög nivå i andra aktiviteter. Kvinnor och högutbildade män dominerade de grupper som visade stor mångsidighet. Män och lågutbildade kvinnor var överrepresen- terade bland dem med minst mångsidighet. Kvinnorna var mest aktiva på så gott som varje område, men skillnaderna var som regel inte så stora. En kulturell dimension konstaterades även i rappor- ten från SUFO 96, dvs. att de som är aktiva inom ett kulturområde också är aktiva inom något annat. Det fanns positiva samband mellan vuxenstudier och andra fritidsaktiviteter, med deltagande i organisationslivet och med politiska resurser och samhällsinriktad aktivitet. De estetisk-kulturella cirklarna dominerades rätt kraftigt av kvinnor samt personer med medelhög utbildning. Regeringen konstaterade i sin redovisning Kultur och delaktighet till 2002 att kulturvanorna hade utvecklats i jämlikhets- målets riktning (Skr. 2001/02:176). Traditionella mönster består, men skillnaderna mellan olika grupper har förändrats och minskat i flera avseenden. För att behålla en hög aktivitet och öka den kulturella jämlikheten bör de statliga insatserna förbättras med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen. Beträffande folkbildningen framhölls i skrivelsen att syftet med statens bidrag även omfattar kulturområdet och att verksamheten har stor betydelse som mötesplatser för kulturarbetare och ama- törer. Det egna kulturutövandet i vid mening tenderar att minska, även om studieförbunden och folkhögskolorna fortfarande kan visa på ett omfattande deltagande i olika kulturprogram. Vem deltar i estetiska studiecirklar? har redovisat tre studier av cirkeldeltagare. Den senaste rapporten, Studiecirkeldeltagare 2000? (2002), omfattade hela , alltså både vår- och hösttermin. Urvalet för enkäterna gjordes därmed utifrån de 334 000 studiecirklar som rapporterades . Det totala urvalet var drygt 13 000 personer varav närmare 8 svarade på enkäten. Kvinnor deltog i klart högre utsträckning än män i cirklar i estet- iska ämnen. På ämnesnivå inom det estetiska området var skillna- derna mer markanta. av männen i undersökningen deltog i musikcirklar. De kvinnliga deltagarna fördelade sig främst på tre ämnen: musik, scenisk konst samt slöjd och konsthantverk. Det estetiska området hade flest deltagare inom samtliga ålders- grupper. Området samlade en betydande del av de yngre deltagarna, varannan deltagare under fanns i en estetisk cirkel. I grupper- na 25–och 45–fanns i cirklar med estetiskt ämne. För deltagarna var andelen . Jämfört med undersökning hade inte några förändringar skett 2000. Deltagare med högre utbildning och de som gick i grundskola valde i högre grad än andra en cirkel i ett estetiskt ämne. Av deltagarna med mer än treårig högskoleutbildning valde ett estetiskt ämne och av skoleleverna . En förklaring till detta kan, enligt rapporten, vara att bakgrunden i båda fallen är likartad. Både i skolan och i yrken där de högst utbildade finns präglas den dagliga tillvaron av teoretisk och abstrakt verksamhet. Att delta i studiecirklar i estetiska ämnen ger andra erfarenheter och utrymme för känsla och fantasi. Lägst andel inom det estetiska området hade deltagare med kortare utbildning. Både i gruppen med högst nioårig utbildning och i gruppen med högst tvåårig gymnasieutbildning var deltagan- det . Flertalet av dem med den kortaste utbildningen återfanns i högre åldersgrupper. När deltagarna fördelades på olika ortstyper visade det sig att de som bodde i storstadsområden oftare deltog i cirklar med estetiska ämnen än de som bodde på landsbygden. För boende i storstad var andelen mot för boende i by eller på gård på landet. De särskilda målgruppernas deltagande i estetiska cirklar deltagarundersökningar ger ingen tydlig bild av vare sig invandrares eller funktionshindrades deltagande i studie- förbundens studiecirklar på det estetiska området. Deras enkätsvar särredovisas inte utan ingår i den totala redovisningen. SUFO 2 har ur statistik hämtat uppgifter som ger en upp- fattning om cirkeldeltagandet 2002 inom det estiska området för dessa grupper. Statistiken utgår från den verksamhet som rapporteras för målgruppsbidrag, dvs. att minst hälften av deltagar- na i cirkeln har tillhört målgruppen. Folkbildningens verksamhet för dessa grupper behandlas mer ingående i kapitel 7 respektive 8. De 9 300 studiecirklarna för målgruppen funktionshindrade samlade drygt 78 000 deltagare, varav två tredjedelar var kvinnor, i . Det innebar i genomsnitt fyra deltagare respektive per cirkel. Närmare hälften av verksam- heten var Musik med Sång och musik i grupp som vanligaste enskilda ämne. De 9 600 studiecirklarna, som rapporterades för målgruppen invandrare, hade 67 500 deltagare, varav kvinnor, och .