sou · GSB35 · 2005-01-01 00:00:00 — Planeringsstabens uppgift är att stödja verksledningen och Plikt- verkets enheter genom att planera, samordna, följa upp och utveckla uppdrag inom områdena mönstring, antag- ningsprövning, inskrivning, stöd under grundutbildning, enskilda ärenden, personalredovisning, urvalstjänster och övrig uppdrags- verksamhet. Därutöver skall staben föreslå verksövergripande inriktning för och följa upp aktiviteter inom mönstring och urvalsverksamhet. Planeringsstaben är ansvarig för att utveckla och föreslå över- gripande processer för mål- och resultatstyrning inklusive utvärde- ring och analys av verkets verksamhet samt för att upprätta förslag till verkets verksamhetsplan. Staben skall även lämna underlag för årsredovisning, delårsrapport och budgetunderlag. Med anledning av att verkets främsta företrädare för den medi- cinska, psykologiska, juridiska och säkerhetsskyddsverksamheten är placerade vid planeringsstaben har staben även ansvar för ärenden rörande dessa sakområden. Som exempel kan nämnas att handlägga ärenden som grundas på registerkontroll och ärenden från MUST om ändrad inskrivning på grund av säkerhetsrelaterade händelser. Slutligen kan nämnas att Planeringsstaben handlägger ärenden om central personalredovisning inom det militära försvaret samt svarar för samordning av och arkiv- frågor. Ekonomistaben ansvarar för att stödja verksledningen och Plikt- verkets enheter genom att planera, samordna, genomföra, följa upp och utveckla ekonomi- och upphandlingsverksamhet. Staben ansvarar för budgetarbete och för ekonomiska uppföljning, framtagande av utgiftsprognoser till rege- ringen samt rapporter till statsredovisningen. Ekonomistaben skall lämna förslag till avgifter, svara för utbildning och information om verkets ekonomiadmi- nistration och upphandlingsverksamhet, svara för verkets gemen- samma upphandling och tecknande av avropsavtal samt handlägga ärenden som rör övergripande lokalförsörjning som hyresförhandlingar, kontraktsskrivning och löpande uppföljning av hyresavtal. Personalstaben ansvarar för att stödja verksledningen och Plikt- verkets enheter genom att planera, samordna, genomföra, följa upp och utveckla verksamhet i egenskap av arbetsgivare, särskilt inom områdena anställnings- och lönevillkor samt sam- verkan, arbetsmiljö, rekrytering, introduktion, kompetensutveck- ling, avveckling, friskvård, mångfald, kompetensförsörjning och jämställdhet. Personalstaben skall därutöver handlägga arbetsrättsliga frågor, planera, samordna och utveckla samt administrera interna och externa utbildning. Informationsstaben ansvarar för att stödja verksledningen genom att planera, samordna, genomföra, följa upp och utveckla verks- övergripande informationsinsatser för interna och externa mål- grupper. Informationsstaben skall stödja enheter i deras interna och externa informationsinsatser, initiera, genomföra och följa upp de åtgärder som krävs för att kommunikationssystemet skall uppfylla verksamhetens behov av stöd och förvalta och ut- veckla verksgemensamma tryckta och elektroniska informations- kanaler. Slutligen skall staben formulera verkets övergripande kom- munikationsstrategi och informations- och kommunikationsplaner för specifika informationsinsatser samt representera myndigheten i sammanhang som rör verksövergripande information och kom- munikation. IT-staben ansvarar för att stödja verksledningen och enheter genom att planera, samordna, genomföra, följa upp och utveckla IT-verksamhet. IT-staben skall på uppdrag från systemansvarig förvalta, vidare- utveckla och svara för drift av IT-system och ansvara för drift och förvaltning av gemensamma tekniska plattformar. Enligt arbetsordningen skall regionkontoren planera för, kalla till och genomföra mönstring, antagningsprövning och ytterligare utredning. Regionkontoren skall även besluta om inskrivning, kallelse till tjänstgöring samt krigsplacering. Regionkontoren skall lämna stöd till utbildningsanordnarna inom respektive redovis- ningsområde. Slutligen skall regionkontoren handlägga personärenden och ärenden om personalredovisning för det civila försvaret. Regionkontoret i har vissa funktioner som är gemen- samma med de centrala staberna men som ledning har valt att låta regionkontoret handha. Det är till exempel expe- ditionen och registraturen för de centrala staberna och region- kontoret. Därutöver finns vissa myndighetsgemensamma funk- tioner vid regionkontoret i . lönefunktion ligger i regionkontoret samt även den militära personalredo- visningen. Jag diskuterar frågor rörande personalredovisningen i kapitel 6. De fem olika regionkontoren är till viss del olika organiserade men består i huvudsak av en regionkontorschef, i vissa fall en administrativ funktion, en inskrivnings- och grundutbildnings- funktion, en medicinsk funktion och en psykologifunktion. var 365 personer anställda i fördelat på . Av de 365 anställda är 276 anställda vid regionkontoren och 89 personer anställda vid de centrala staberna Det innebär att av personalstyrka har uppgifter i de centrala staberna. 43 personer är frånvarande på grund av sjukdom som varat . Enligt den senaste statistiken som har presenterats för utredningen verkar antalet sjukskrivna minska . Det främsta skälet till långtidssjukskrivning verkar vara psykisk ohälsa, framför allt utmattningsdepression, på grund av hög arbetsbelastning, övertid och stress. arbetar med problematiken och har genomfört ett rehabiliteringsseminarium för att finna metoder för att förebygga sjukfrånvaron och för att förkorta sjuktiden. kommer ledar- och medarbetarutbildning äga rum i ämnet. Jag anser att arbete med dessa problem är positiva, men ledningen bör noga följa utvecklingen och vidta åtgärder om nedgången i sjukskrivningen inte fortsätter. Nedanstående tabell visar hur anslag har förändrats . anslag 2000 2004 i löpande prisläge (Mkr) Skälen till förändringarna mellan åren kan till stor del förklaras med tekniska kompensationer för det nya premiepensionssystemet, först överkompenserades vilket sedan rättades till, samt finansiering av nya pliktförmåner vilket regeringen delvis finan- sierade av besparingar i verksamhet enligt vad rege- ringen redovisar i prop. 2001/02:11 Bättre förmåner till total- försvarspliktiga. Därutöver har andra tekniska justeringar inom Försvarsdepartementets utgiftsområde skett. Anslagsnivån , prisläge, motsvarar i stort den anslagsnivå som har hemställt om i budgetunderlaget , prisläge. Jag utgår därför från att planerade verksamhet är i balans med anslaget. Utöver den anslagsfinansierade verksamheten bedriver Plikt- verket avgiftsfinansierad verksamhet. Enligt budgetunderlaget beräknas intäkterna uppgå till vilket motsvarar kostnaderna för verksamheten. Verksamheten inom personalredovisningen beräknas till , den externa urvalsverksamheten beräknas till och den övriga uppdragsverksamheten beräknas till . Den övriga uppdragsverksamheten inkluderar bl.a. stöd under grundutbildning, fotografering av de totalförsvarspliktiga som skrivs in för utbildning i Försvarsmakten för Försvarsmaktens räkning samt utbildningar. Enligt ovanstående uppgifter är omsättning beräknad till . Av dessa är ca s.k. stödverksamhet vilket motsvarar av omsättningen. Om man räknar bort IT-verk- samheten, som uppgår till ca , står stödverk- samheten för av omsättningen. Det finns skäl för ledning att analysera denna relation för att om möjligt genomföra förändringar i syfte att minska stödverksamheten. Jag vill dock påpeka att stödverksamhet i sig inte behöver vara fel för en organisation. Kostnaderna för IT-stöd tenderar att öka i all förvaltning. Kompetensutveckling för personalen är ett annat exempel på stödverksamhet som tvärtom är nödvändig för att få en mer effektiv organisation. 4.1Bakgrund och utgångspunkter för det fortsatta resonemanget Enligt direktiven skall jag bedöma möjligheten till ett anpassat mönstringsförfarande sett i perspektivet av att antalet mönstrings- skyldiga svenska män ökar fram medan behovet av totalförsvarspliktiga som skall genomföra grundutbildning bedöms vara fortsatt lågt som en följd av den minskade risken för militära hot mot . I detta sammanhang skall även det ökande antalet kvinnor som ansöker om att få genomföra antagningsprövning beaktas. I Försvarsberedningens försvarspolitiska rapport som presen- terades (Ds 2003:34) konstaterar beredningen att totalförsvarsplikten alltjämt bör utgöra grunden för Försvars- maktens personalförsörjning. Försvarsberedningen delar även regeringens uppfattning att det inte är aktuellt att utöka skyldigheten att fullgöra värn- eller civilplikt till att även omfatta kvinnor. Däremot anser beredningen att en könsneutral tjänstgöringsskyldighet är en naturlig utveckling . har utbildningsvolymen av totalförsvars- pliktiga som tjänstgör minskat från ca 35 000 till ca 17 000 . Med utgångspunkt från Försvarsmaktens perspektivplanering som delvis ligger till grund för det kommande försvarsbeslutet finns det inte skäl att tro att utbildningsvolymerna kommer att öka i den närmsta framtiden. Utbildningsvolymerna kommer troligen att vara runt ca 15 000 totalförsvarspliktiga eller därunder. Till detta skall läggas det faktum att de framtida åldersklasserna av 17-åriga män ökar för att därefter sjunka till dagens nivå. ökar åldersklasserna stadigt från dagens nivå på ca 45 000 män till 60 000 män. sjunker sedan åldersklasserna igen för att 2014 vara under 50 000 män. Ålders- klassernas ökning är relativt spridd över landet medan däremot den efterföljande minskningen inte är lika markant i storstads- områdena. Med utgångspunkt i de närmaste årens ökande intresse bland unga kvinnor att genomgå antagningsprövning kan man anta att intresset även fortsättningsvis kommer att öka. har antalet kvinnor som anmält intresse för att genomföra antagningsprövning ökat från ca 600 till ca 1 300. Antalet som genomgick en antagningsprövning ökade från ca 500 till ca 850. Det är självklart svårt att sia om hur stort intresset kommer att vara . Jag har i arbetet antagit att intresset kommer att öka till en nivå runt ca 1 500 2 000 kvinnor . Även om det bidrar till en ökad volym totalförsvarspliktiga som skall genomgå mönstring eller motsvarande har jag bedömt att det inte är av avgörande betydelse för organisationen av mönst- ringsförfarandet eller resursbehov. Om antalet kvinnor som vill genomgå antagningsprövning ökar därutöver blir situa- tionen annorlunda. Sammantaget ger dessa faktorer att har att hantera en större volym personer som skall mönstra eller antagningspröva . Mot bakgrund av det ovanstående har utgångspunkten för mitt arbete varit dagens pliktsystem och de politiska dokument som andra instanser har presenterat för arbetet har inte givit skäl att ifrågasätta detta perspektiv. Det har inte heller funnits skäl att ifrågasätta dagens ordning med kvinnors möjlighet att frivilligt genomgå antagningsprövning. Jag har utgått från att möjligheten för kvinnor att genomgå antagningsprövning kommer att bestå . Skulle könsneutral tjänstgöringsplikt komma att övervägas krävs självfallet en ingående belysning av dess konsekvenser för och andra myndigheter. Jag har således i överensstämmelse med direktiven utgått från att det inte är aktuellt att införa en skyldighet för kvinnor att inställa sig för mönstring enligt samma regler som gäller för unga män eftersom skyldigheten att mönstra för unga män är en effekt av tjänst- göringsplikten. Om en sådan tjänstgöringsplikt inte föreligger för kvinnor förefaller det orimligt att införa en skyldighet för kvinnor att inställa sig för mönstring. En positiv bieffekt av dagens mönstrings- och uttagningsprocess är att ett flertal av en åldersklass 17-åriga män kommer i direkt kontakt med totalförsvaret. Det är med tanke på de låga utbild- ningsvolymerna den enda kontakt som de allra flesta unga män har Vikten av det personliga mötet mellan den enskilda individen och representanter för totalförsvaret är för- modligen stor. Det skapar en unik möjlighet för totalförsvars- myndigheterna att väcka intresse för sin verksamhet och möjliggör rekrytering till sina organisationer. För att utnyttja denna möjlig- het krävs dock att de utbildningsansvariga avdelar resurser för detta ändamål eftersom det inte kan anses vara uppgift att handha denna information. är det i många fall den första kontakt en ung man eller kvinna får med representanter med myndighetsvärlden. Det gör att det åvilar ett ansvar på för hur det agerar och hanterar dessa unga människor, och vikten av effektivitet och professionalism är stor. Även om de positiva effekterna av det personliga mötet med Försvarsmakten och andra myndigheter är viktiga är det inte, enligt min mening, ett skäl att behålla dagens mönstringsförfarande oförändrat. Främsta motivet för ett något reviderat förfarande är att endast en fjärdedel av varje årskull kan behöva bli uttagna till grundutbild- ning inom försvaret. Slutsatsen av det ovanstående är att den framtida mönstrings- och uttagningsprocessen måste vara mer flexibel än dagens för- farande för att kunna hantera volymförändringar både på behovs- och urvalssidan. Urvalsprocessen bör vara snabb, smidig och effek- tiv. Den bör medföra så små ingrepp för den enskilda individen som möjligt och därför bara mäta det som oundvikligen behövs för att ta ut den efterfrågade volymen totalförsvarspliktiga samt för att placera rätt person på rätt befattning ur både den totalförsvars- pliktiges och den utbildningsansvariga myndighetens perspektiv. I det följande redovisas kortfattat dagens mönstringsförfarande. 4.2.1Lång framförhållning i planeringen Dialogen mellan utbildningsanordnarna och om beställ- ningar av pliktpersonal skall vara slutförda år 1 avseende år 3 och framåt. Mönstring och inskrivning av totalförsvarspliktig personal påbörjas 2. Det innebär att de beställningar som beslutas gäller inryckningar och att den totalförsvarspliktiga personalen mönstras och skrivs in . Det är med andra ord en planeringscykel som kräver relativt lång framförhållning om större förändringar skall genomföras utan att riskera att enskilda individer kommer i kläm. Om exempelvis Försvarsmakten eller statsmakterna beslutar om förändringar i antalet utbildningsplatser är risken relativt stor att det redan är totalförsvarspliktiga inskrivna till de aktuella befattningarna. De relativt långa ledtiderna bör även beaktas i den politiska styrningen avseende utbildningsvolymerna av totalförsvarspliktig personal. Jag har i mitt arbete inte närmare granskat möjligheterna att korta ledtiderna men anser att myndigheterna kontinuerligt bör granska de olika planeringsprocesserna i syfte att minska led- tiderna. För att möjliggöra för att kalla totalförsvarspliktiga unga män till mönstringen har flera myndigheter skyldighet att lämna uppgifter till . Syftet är att skapa ett så full- ständigt beslutsunderlag som möjligt för och underlätta för den enskilda individen i så stor utsträckning som möjligt. Personer som uppenbarligen inte kan fullgöra plikttjänstgöring skall inte behöva kallas till mönstring. Enligt 1 § 3 kap. förordningen (1995:328) om totalförsvarsplikt skall före lämna uppgift till om varje folkbokförd svensk man som fyller . Uppgifterna kommer ifrån folkbokföringsregistret som förs av varje lokalt skattekontor och vars ändamål bl.a. är att användas för samordnad registerföring av identifieringsuppgifter för fysiska personer m.m. Enligt 3 § skall även underrätta om de ändringar i folkbokföringsregistret som är av betydelse för verksamhet, exempelvis dödsfall och flyttningar som inträffar löpande . Sådana ändringar in- kommer i stort sett till . Kriminalvården anmäler till intagna och frigivna personer och även dessa aviseringar kommer kontinuerligt tillhanda. Även andra myndigheter har enligt ovan nämnda förordning uppgiftsskyldighet till . De nämnder som i ett landsting eller en kommun ansvarar för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till funktionshindrade samt chefsläkare vid vårdinrättningar där vård meddelas med stöd av lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rätts- psykiatrisk vård skall före lämna uppgifter om varje svensk man som fyller och erhöll insats eller var intagen med stöd av ovan nämnda lagar. skall före lämna uppgifter om varje svensk man som fyller och som med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga var intagen på ett hem som avses i 12 § i den lagen eller som med stöd av 31 kap. 1 a § har dömts till sluten ungdomsvård och därför är intagen vid ett sådant hem. skall före lämna uppgift till om varje totalförsvarspliktig som har förtidspension eller sjukbidrag enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring. Enligt förordningen om totalförsvarsplikt har rätt att begära uppgifter från andra myndigheter också om anser det behövligt. och skall på begäran lämna uppgifter om examina och legitimationer. , och rektor för en utbildningsanstalt eller skola som drivs av staten, en kommun eller ett landsting skall på begäran lämna uppgifter om studieförhållanden. skall på begäran lämna uppgifter ur körkortsregistret. Post- och telestyrel- sen och skall på begäran lämna uppgifter om certi- fikat inom respektive ansvarsområde. skall på begäran lämna uppgifter ur sjömans- registret om adresser samt behörighet och tjänstgöring på fartyg. Kommuner, landsting och vårdgivare som bedriver enskild verk- samhet skall på begäran lämna uppgifter om anställd hälso- och sjukvårdspersonal. I praktiken används inte dessa möjligheter till informationsinhämtning i någon större utsträckning med undantag för hälso- och sjukvårdspersonal, utan är rester från det gamla mobiliseringsförsvaret. Alla aviseringar förs in i olika informationssystem. Jag beskriver de olika informationssystemen som stöder Plikt- verkets verksamhet närmare i kapitel 7. Sammantaget innebär det att alla uppgifter sammanställs ett givet år för att skapa bästa möjliga beslutsunderlag för och möjliggöra att kalla berörda totalförsvarspliktiga till mönstring. De första kallelserna till mönstring skickas ut , mönstringstillfället. Enligt lagen om totalförsvarsplikt omfattas alla svenska män fr.o.m. det år man fyller av skyldigheten att infinna sig för mönstring. Genom Styrelsens för psykologiskt försvar försorg, och inom ramen för det ungdomsprojekt som genomförs av de myndigheter som ingår i , skickas informations- materiel ut som även når alla 17-åriga kvinnor som är folkbokförda i . De kvinnor som är intresserade av att bli kallade till s.k. antagningsprövning enligt lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grund- utbildning anmäler detta till . Efter att har mottagit en sådan intresseanmälan begär myndigheten adressupp- gifter från RSV. 4.2.2.1Vissa frågor rörande aviseringar Som nämnts ovan skall de nämnder som i ett landsting eller en kommun ansvarar för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till funktionshindrade samt chefsläkare vid vård- inrättningar där vård meddelas med stöd av lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård före lämna uppgifter om varje svensk man som fyller och erhöll insats eller var intagen med stöd av ovan nämnda lagar. Enligt lagen om totalförsvarsplikt och förordningen om total- försvarsplikt skall de aktuella nämnderna lämna uppgifter om varje man som fyller och som erhöll insats enligt 9 § punkt 8 eller 9 enligt lagen om stöd och service till funktionshindrade. Det har framförts till utredningen att man inte får uppgifter om ett antal unga män som har psykiska eller medicinska funk- tionshinder av en sådan art att de inte kommer att kunna genomföra grundutbildning eftersom uppgiftsskyldigheten inte omfattar hela 9 § utan bara vissa delar av den. Om nämndernas uppgiftsskyldighet även skulle omfatta punkt 1 7 av ovan nämnda lagtext kommer det innebära att fler personer som uppenbarligen inte kommer att skrivas in för tjänstgöring slipper infinna sig för mönstring. Med anledning av vad jag föreslår vad avser ett ökat intygsförfarande bör det finnas möjligheter för per- soner som omfattas av vård eller stöd enligt 9 § lagen om stöd och service till funktionshindrade att genom samma intygsförfarande som övriga slippa att inställa sig till mönstring. Det förefaller därmed som onödigt att föreslå en utökning av rapporte- ringsplikten i detta avseende till . 4.2.3Information, hälsodeklarationer och annan korrespondens före mönstringen Alla i boende män och kvinnor får informationsmaterialet Lumpen den höst de fyller . har materialet även inkluderat en CD-romskiva. Därutöver finns mycket information att ta del av på webbplatsen . Tillsammans med kallelsen till mönstringen skickas hälso- deklarationen samt ytterligare information ut. Hälsodeklarationen består av ca 30 frågor som tillsammans ger en relativt ingående bild av individens hälsoläge. De sjukdomar som kan medföra att inställelse till mönstring inte behöver ske framgår av informations- materialet. Dessa sjukdomar skall styrkas med ett intyg som bekostas av den enskilde. Mönstringen börjar med ett upprop av de mönstrande där personalen går igenom hur mönstringen går till och även ger en kort information om olika befattningar inom totalförsvaret. For- merna för uppropet varierar mellan de olika regionkontoren, framför allt beroende på tillgången till lokaler. Det kan antingen genomföras i en större hörsal med en större grupp mönstrade eller i mindre grupper. Även om den senare formen är mer personal- intensiv möjliggör det dialog med de mönstrade. De hälso- deklarationer som de mönstrade har fyllt i behandlas av Plikt- verkets personal och kan för vissa mönstrade innebära att de redan i detta skede av mönstringen får träffa läkare eller annan behörig hälso- och sjukvårdspersonal för att utreda möjligheterna att tjänstgöra. /dagarna finns det i samlingslokalerna där de mönstrade håller till mellan delproven möjlighet att ta del av ytterligare information om olika befattningar. Informationen be- står av tryckt information, film och möjlighet att söka via Internet. De kvinnor som frivilligt har anmält intresse för att fullgöra grundutbildning genomgår samma tester med samma krav som de manliga totalförsvarspliktiga. I det följande ges en beskrivning av de olika delproven i den ordning som huvuddelen av de mönstrade genomför dem. Inskrivningsprovet, eller I-provet som det kallas inom , har som syfte att mäta lämpligheten för att genomföra grund- utbildning inom totalförsvaret. Det är inte ett intelligenstest i vanlig mening, utan ett begåvningstest anpassat för att mäta de faktorer som har ansetts viktiga för att kunna fungera i befattningar inom totalförsvaret. Resultatet skall hjälpa att avgöra hur väl individen kan utbildas i olika befattningar eller grupper av befattningar. Inskrivningsprovet innehåller även frågor som rör individens personlighet, familjeförhållanden, skolgång, intressen och erfaren- heter. Svaren ligger till grund för det samtal med psykolog som sker senare under mönstringen. Därutöver registreras den mönstra- des eventuella intresse för internationell tjänst och yrkes- officersutbildning i samband med provet. Inskrivningsprovet som används vid mönstringen är datoriserat och den testade får instruktioner både via skärmen och hörlurar kopplade till datorn. Provet är så utformat att frågorna successivt anpassas till den prövades svarsresultat. De olika delproverna skall besvaras inom en viss begränsad tid och testet i sin helhet tar ca att genomföra. Provet innehåller tio olika delprov för att mäta olika faktorer och som den mönstrade går igenom i följande ordning: Om den mönstrade visar intresse eller bedöms lämplig för vissa speciella utbildningar kan han eller hon få genomföra ytterligare prov, t.ex. mekanikerprov. Resultaten från de olika delproven kan inte användas separat utan vägs ihop till en faktor där värdena går från 1 till 9 enligt en normalfördelning.