sou · GSB329 · 2005-01-01 00:00:00 — Som redan framgått är det min uppfattning att den väg som beträtts via de lokala urvalsgrunderna kommer att visa sig betydligt mer lyckosam än de gångna decenniernas åtgärder. Dessa lokala urvals- grunder bör dock kombineras med mer konkreta och för respektive lärosäte framtagna rekryteringsmål, en aktiv uppföljning och för- modligen även med en direkt koppling till resurssystemet. Att identifiera, bedöma och erkänna, dvs. validera, människors reella kompetens är ett mycket viktigt inslag i såväl det livslånga lärandet som integrationen av människor med utländsk bakgrund i det svenska samhälls- och arbetslivet. Arbetet med validering av reell kompetens bland universitet och högskolor har kommit igång på ett lovande sätt . universitets- och högsko- leförbund har tagit fram en uppsättning rekommendationer för sina medlemshögskolor avseende arbetet med att validera reell kompe- tens och kommer i en mindre skala att följa upp och stödja lärosä- tena i deras fortsatta arbete. Dock finns det delar som behöver ut- vecklas. Reell kompetens utvecklas närmare i kapitel 16. Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? Minst lika viktigt som studievägledning är också universitetens och högskolornas beredskap att ta hand om och introducera de nya grupperna. skriver i sitt betänkande Mång- fald i högskolan (SOU 2000:47) att det är viktigt att högskolan tar ansvar för studenternas introduktion till livet på högskolan, efter- som det grundläggs normer som sedan på- verkar studenten och möjligheterna till framgång med de fortsatta studierna. lämnade också ett förslag om att ett tiotal universitet och högskolor skulle få i uppdrag att anordna en obli- gatorisk 20-poängs högskoleintroduktionskurs (HINTen) som ett pilotprojekt. Detta förslag togs emellertid ej fasta på i proposi- tionen Den öppna högskolan. I stället föreslogs inrättandet av frivil- liga collegeår. En breddad rekrytering fordrar en breddad repertoar hos högsko- lan, inte bara av utbildningar utan även av kringaktiviteter. Ett uni- versitet eller en högskola i 50-procentssamhället måste vara beredd att erbjuda sina studenter olika typer av stödinsatser, exem- pelvis vad gäller: studievanor/studieteknik, Naturligtvis finns invändningar mot sådana inslag av typen Ska verkligen ett universitet syssla med sånt här?, och det menar jag att ett universitet och en högskola i den breddade rekryteringens tidevarv givetvis skall göra. Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? Lärarfortbildning och pedagogisk utveckling Heterogenitet bland studenterna vad gäller bakgrund, erfarenhet och förkunskaper ställer nya krav på högskolan och i synnerhet dess lärare. Det är viktigt att målen för den grundläggande hög- skoleutbildningen och pedagogiken inte bara möjliggör, utan också stimulerar det livslånga lärandet. Universitet och högskolor måste därför ta ansvar för och prioritera det pedagogiska utvecklingsar- betet inom högskolan. Det är både den enskilde lärarens, institu- tionernas och lärosätenas ledningars ansvar att inom ramen för lärosätets samlade verksamhet ta initiativ till utveckling samt av- sätta resurser för detta. Det är också en viktig del i högskolans samlade kvalitetsarbete. 8.7Dags för nästa steg I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) skriver regeringen på sidan 43 apropå mångfaldsarbetet: Regeringen avser, att som ett första steg i arbetet med breddad rekryte- ring och ökad mångfald, ålägga universitet och högskolor att upprätta lokala handlingsplaner för hur arbetet skall bedrivas. (min kursivering) Jag menar således att det snart är dags att ta nästa steg. Ja, som jag har konstaterat har mycket skett vad gäller universitetens och högskolornas mångfaldsarbete. Regering- ens tydliga viljeinriktning i kombination med de förhållandevis stora resurser som satsats på mångfaldsarbetet – direkt till lärosä- tena själva eller kanaliserat via Rekryteringsdelegationen – har lett till en hög aktivitetsnivå. Men vad som händer härnäst är svårt att sia om. Den positiva profetian är den att arbetet och ambitionerna med breddad rekrytering nu slagit rot, hos allt från högskoleled- ningar till enskilda lärare och administratörer och att man nu är så besjälad av mångfaldsarbetet att det kommer att fortsätta av bara farten också sedan de särskilda projektpengarna tagit slut. Den mer negativa profetian har förstås de motsatta förtecknen. Det finns en misstro mot detta påfund, det är endast tack vare de särskilda pengarna man bedrivit en omfattande projektverksamhet, naturligtvis i kombination med att man faktiskt behöver fylla sina tomma platser för att komma upp till takbeloppen. När projekt- pengarna så är slut väntar en ordentlig back-lash. Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? Oavsett om den positiva eller den negativa profetian förverkligas tror jag att det nu är dags att överväga nästa steg. Därför vill jag föreslå följande faktorer direkt eller indirekt kopplade till tillträdesreglerna som delar i ett tänkt nästa steg för breddad rekrytering: Om tillträdesreglerna aktivt skall bidra till en breddad rekryte- ring bör det tydligt framgå av exempelvis högskolelag eller hög- skoleförordning att så är fallet. Lokalt beslutade och anpassade (målsökande) åtgärder sätts in istället för de enhetliga, storskaliga och generella lösningar som iolika tappningar tillämpats ända , Regeringen formulerar för varje lärosäte särskilt anpassade rek- ryteringsmål (ett lärosäte kan i medeltal rekrytera brett, men för vissa enskilda utbildningar kan rekryteringen vara oerhört skev). Ett alternativt angreppssätt som också förefaller tilltalande är den modell som är på väg att implementeras i , som går ut på att varje lärosäte skriver ett kontrakt om vilka ambitioner man har på mångfaldsområdet och därefter visar upp hur väl man lyckats (s.k. Access Agreements). Just detta med att öppet redovisa hur man lyckats är viktigt. Det är därför av stor vikt att det finns en systematisk uppföljning av hur arbetet med breddad rekrytering utvecklas, med tydliga och enhetliga nyckeltal. vore det dessutom önskvärt och kanske rentav ofrånkomligt – också det enligt brittisk förebild – att knyta en del av högskolans grundutbildningsanslag till hur väl universitet och högskolor lyckas med sitt mångfaldsarbete. 8.8Den internationella utvecklingen pekar i samma riktning Globaliseringen av den högre utbildningen leder till att svensk hög- skoleutbildning anpassas till internationella förhållanden. Detta gäller sannolikt även antagning och urval eftersom det inte är möjligt att upprätthålla unikt svenska regler i en internationell värld. Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? skriver i kapitlet Den ökande internationaliseringen – konsekvenser för tillträde och antagning i rapporten till högskolan – erfarenheter och visioner (rapportserie 2000:14 R) följande: I internationella perspektiv är unikt på många sätt. Enligt min mening kan inte fortsätta att vara så unikt. tillläm- pas inom det internationella utbytet kriterier som är vanliga inom andra utbildningskulturer. Anpassningen till de system som dominerar internationellt måste fortsätta. En annan effekt av den ökande internationaliseringen kan bli att svenska studenter inte bara anpassar sig till andra länders krav utan även accepterar att lämplighet för högskolestudier kan bedömas på andra sätt än med gymnasiebetyg och högskoleprov och att det en- skilda lärosätet kan ha betydligt större inflytande över former och kriterier för antagning. En sådan attitydförändring kan visa sig vara viktigare än den formella uppluckring av det svenska tillträdessystemet som följer i internationaliseringens spår. Vi har två högskolor i en: en urvalshögskola och en rekryte- ringshögskola. Vi har en situation där vi på samma gång har många studenter som inte kommer in på sin önskade utbildning trots högsta meritvärde och en stor mängd utbildningar med lediga platser. Arbetet med att bredda rekryteringen har tagit god fart , men det är vanskligt att sia om vad som händer när de särskilda stimulanspengarna tar slut. Social snedrekrytering är en process som börjar väldigt tidigt i livet och som ges sina konkreta uttryck vid varje val som görs inom ramen för skolsystemet. Breddad rekrytering är en kedja bestående av många länkar, som alla har stor betydelse. Den högskola som bäst förmår få med alla dessa länkar kommer också att bli mest lyckosam. Högskolans tillträdesregler kan och bör bidra till ambitionen att bredda rekryteringen, med det är hög tid att överge tilltron till de storskaliga och enhetliga åtgärder som vi – utan någon egentlig framgång alls – tillämpat . I stället bör universitet och högskolor ges en utökad möjlighet att via lokalt beslutade och anpassade åtgärder arbeta mer målsökande. Ett sådan utökat lokalt ansvar bör kombineras med Kan tillträdesreglerna bidra till breddad rekrytering? 1.för varje lärosäte anpassade rekryteringsmål och 2.en systematisk uppföljning och med en koppling till grundutbildningsanslaget. Också den internationella utvecklingen pekar i riktning mot en större pluralism i antagningsarbetet och i användandet av urvals- metoder. Det är min uppfattning att det nu är hög tid – liksom ett gyllene tillfälle! – för att ta ett par kliv i den riktningen!