sou · GSB3129d5 · 2005-01-01 00:00:00 — Eftersom i stort sett samtliga äldre avtal i löper ut –2006, kommer den ekonomiska skadan för den som får naturgas över, främst distributörer, att vara begränsad. Uppskattningsvis har våra undersökningar av kon- sekvenserna omfattat 90 av marknaden och ingen av aktörerna uppger att take or pay-åtaganden kommer att vålla dem problem. Samtliga distributörer har alternativ användning för naturgasen i egna anläggningar. När nya avtal skall tecknas är parterna medvetna om den nya marknadssituationen och avtalen utformas med hänsyn till den. Under ett uppbyggnadsskede har det inte varit nödvändigt att allokera kostnaderna för transporterna till varje kundkategori. Naturgasleverantören har kunnat ansluta nya kunder efterhand om de på marginalen givit ett positivt tillskott. Vid den marknads- öppning som sker separeras handel och transport och kunden får dels priset på den energi som köps, dels transportkostnaderna. Den som distribuerar naturgasen till slutkund skall enligt direktivet redovisa en distributionskostnad som inkluderar kostnader i över- liggande nät. Denna utformning gör att nätavgifterna inte fullt ut upplevs som transparenta. Distributörerna som svarar för transpor- ten framhåller att systemet med att de bokar kapacitet i över- liggande nät innebär att sammanlagringsvinsterna hamnar i tran- sportbolaget som övervakas av myndighet. innebär att dessa vinster kan bidra till sänkta transportkostnader alternativt investeras i näten. Tarifferna för det svenska stamnätet har en hög kapacitetsandel, vilket innebär att den effekt som kunden behöver vid höglast får stor påverkan på transportpriset, även om denna kapacitet (effekt) behövs . Transportkostnaden för en kund som utnyttjar maximal kapacitet av året får nästan lika stora transportkostnader som den som tar ut samma effekt . I , som tidigare hade liknande tariffer, har detta problem observerats och tarifferna har omarbetats. Det betyder att den kund som utnyttjar hög kapacitet då det normalt finns gott om kapacitet betalar en lägre avgift för kapacitetsutnyttjandet än den som behöver kapacitet med hög belastning i systemet. Relationen mellan fasta och rörliga avgifter för transporten beror på vilket mönster kunden har i sitt uttag. I kan, med nuvarande utformning av tarifferna, den fasta delen i vissa fall utgöra 85 av den totala transportavgiften. I bedöms kapacitetsdelen vara med den nya tariffutformningen med månadstariffer. Vid en övergång från strikt marknadsprissättning mot kundens alternativ till generella transportavgifter för alla kunder ställs höga krav på utformningen av tarifferna. Med för hög kapacitetsavgift kan initialkostnaderna bli så höga att kunder med kortvarigt behov av hög kapacitet väljer att avstå från naturgas. Till detta kommer att de större naturgaskunderna i hävdar att de via höga natur- gaspriser tidigare har bidragit till att täcka kapitalkostnaderna och ställer krav på att detta beaktas i transport- tarifferna. Med nuvarande tariffnivåer anser de att detta förhållande inte har beaktats. I den tidigare importkedjan hade den svenska importören avtal och transporträtter som innebar vissa konkurrensbegränsningar. Dessa begränsningar har delvis kvarstått i inledningen av marknads- öppningen. För att på något sätt kunna bedöma konsekvenserna av konkurrensbegränsningen måste man ha tillgång till leverans- avtalen. Dessa är emellertid inte officiella och har heller inte varit tillgängliga inofficiellt för denna utredning. I och med den omför- delning av roller som sker är aktörernas inställning att tidigare hinder för full konkurrens elimineras. I och med att Nova Natur- gas säljer sin handel till blir Nova Naturgas enbart ett transportbolag. Redan i denna situation blir deras respektive roller tydligare, då de inte kommer att transportera egen gas. En till synes naturlig utveckling är att hela högtrycksystemet får en och samma systemoperatör och det första ledet i transportkedjan får helt transparenta och jämförbara tariffer. När den möjliga transportkapaciteten i det svenska nätet skall fastställas måste hänsyn tas till flera faktorer. I tidigare utredningar har angivits att kapaciteten uppgår till utan att systemet kompletteras med kompressorer och att kapaciteten kan höjas till genom att kompressorer används. finns inga kompressorer i det svenska systemet. Enligt danska uppgifter finns tillräcklig kapacitet för en utökad marknad i , och utgör i det avseendet ingen fysisk begräns- ning. Avgörande för hur mycket energi det svenska nätet kan tran- sportera är vilken lastfaktor marknaden har och till vilken plats i landet gasen skall transporteras. Med stor förbrukning i , som medför att stora gasvolymer tappas ur systemet, kan större volymer tas emot än om avtappningen sker längre norrut. Sannolikt är ovan angivna bedömningar av kapaciteten baserade på hög marknadslastfaktor och att naturgasen förbrukas utefter stam- ledningen mellan och . Bedömningar av möjlig mottagningskapacitet i det svenska systemet, för de marknader som bedöms som mest troliga, ger en något annan bild. Förutsatt att kraftvärmen i behöver de gasvolymer som planerats, att marknaden norr om växer enligt planerna, att en gaskombianläggning byggs även i samt att Gas utbyggnadsplaner upp till realiseras, bedöms den årliga mottagningskapaciteten kunna uppgå till . Skall ledningssystemet klara större volymer, behöver det kompletteras med kompressorer eller dubbleras på vissa sträckor. Ett alternativ för att importera större volymer söderifrån är att den planerade ledningen från till byggs. AKF, Gasmarkedet i – fra monopol til konkurrence , New opportunities for Europes TSOs El- och gasmarknadsutredningen, El- och naturgasmarknaderna – europeisk harmonisering (SOU 2003:115) EPRM, 2002, European gas hub trading: developments and risks och rådets direktiv /30/EG, gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas EU-direktiv /55/EG, gemensamma regler för den inre mark- naden för naturgas och om upphävande av direktiv /30/EG Gastra A/S, DK, , A marketplace for gas in IEA, Energy prices and taxes, 4th quarter 2003 , SOU 1999;115, Handel med gas i konkurrens Ofgem factsheet 37, 05.12.03, Securing gas supply PriceWaterhouseCoopers, Systembalansansvar på svensk naturgas- marknad SCB, Svenska naturgaspriser 2003 SOU 1999:115 Handel med naturgas i konkurrens Statskontoret, Effektivare tillsyn över energimarknaderna , Översyn av naturgaslagen , Utvecklingen på naturgasmarknaden , Tariffstruktur för transmission av naturgas , Energiläget 2003 , Inlaga till El-Gasmarknads- utredningen /ofgem/index.jsp med flera hemsidor Årsredovisningar från Nova Naturgas, , , , , och . Svensk Naturgas, Fortum samt en rad mer översiktliga kontakter med andra aktörer Prissättning och prisutveckling ........................... Prissättning av naturgas......................................................... 3.1.1 I grossistled mellan leverantörer och Bild av marknadens funktion ................................................ Utgångspunkt för naturgasavtalen ............................ 3.2.2 En utbyggd infrastruktur av stor betydelse för Faktorer som påverkar naturgaspriset .................................. Oljepris och dollarkurs............................................... 3.4.5Marknadens sammansättning och förbrukningsprofil påverkar priset för transport Konkurrenssituation mellan aktörerna ..................... Prisutveckling sedan marknadsöppningen .............. Sammanfattning av prissättning............................................ 3.6.1 Värdering av prispåverkande faktorer ....................... 3.6.2 Vilken utveckling kan förväntas ................................ Alternativ till mottagningsplikt, Take or Pay (ToP) .426 Villkor i olika led .................................................................... 4.1.1 Grossistledet, Producent –Importör- 4.1.2 Vad innebär mottagningsplikt, ToP........................... 4.1.3 Varför finns mottagningsplikt, ToP .......................... Alternativ till ToP utvecklas av marknadsaktörerna............ 4.2.1 Alternativ 1: Nya avtalskonstruktioner leder till 4.2.2 Alternativ 2: Fungerande andrahandsmarknader 4.2.3 Alternativ 3: Fungerande marknadsplatser Sammanfattning av mottagningsförpliktelser....................... De uppgifter som redovisas i denna komplettering av tidigare rapport baserar sig bland annat på muntliga uppgifter från aktörer på den svenska marknaden. Rapportförfattarna har av naturliga skäl inte haft tillgång till avtal eftersom de normalt inte är offentliga på grund av sekretessklausuler. Beskrivningen av olika prisparametrar och övriga villkor i avtalen kan därför inte sägas gälla generellt i alla avtal. Däremot bör de ge en bild av de vanligaste villkoren i avtalen på den svenska marknaden. Följande analys är en komplettering till tidigare av ÅF genomförd studie, Naturgasmarknad i förändring . Kompletteringen innebär en fördjupad analys: av de faktorer som påverkar prisutvecklingen på naturgasmark- naden, samt en analys av möjliga alternativ till mottagningsplikt, så kallad take or pay. Projektet har inneburit ytterligare utveckling av delar av ovan nämnda studie. Kompletterande intervjuer med ett urval av aktörer på naturgasmarknaden har genomförts. Intervjuerna har komplet- terats med fördjupade analyser av litteratur och tidigare insamlat underlag. Uppdraget har genomförts av civilingenjörerna . 3 Prissättning och prisutveckling 3.1.1I grossistled mellan leverantörer och underleverantörer Priset på naturgas i grossistled samt mot stora slutkunder utgörs normalt av ett baspris och detta baspris indexeras under avtalens löptid. Normalt finns det även en omförhandlingsklausul i avtalen. 1.Initialt fastställs ett baspris när avtal tecknas. Baspriset har historiskt satts med referens till kundens alternativkostnad. Alternativet har varit användning av olja och kol i olika anlägg- ningar. När baspriset fastställs vid förhandlingar, behandlas alla de konkurrensfaktorer som parterna önskar åberopa. 2.Under avtalets löptid sker en indexering, prisföljning. Histo- riskt har indexeringen av naturgaspriset skett med referens till olja. En vanlig konstruktion har varit att av priset har indexerats mot oljeprisutvecklingen och mot ett index som speglat kapitalkostnaden för alternativet. En utveckling som innebär indexering mot andra prisutvecklingar har inletts. 3.Normalt finns även en omförhandlingsklausul avtalad, som ger parterna rätt att begära en omförhandling om någondera parten starkt missgynnas . I slutkundsledet har trenden varit att avtal med avtalstider förnyas genom att avtalen förlängs med . En annan tendens är att nya prissättningsformer utvecklas. För hushållskunder och andra småförbrukare tillämpas tariffer. 3.2Bild av marknadens funktion Den svenska marknaden har kännetecknats av få aktörer med givna roller i handelskedjan. Först när det så kallade naturgasdirektivet införlivades i svensk lagstiftning öppnades mark- naden för konkurrens och i ett första steg för kategorin stor- förbrukare. Den svenska marknaden är liten och leverantörsbytena har varit få efter marknadsöppningen. En huvud- orsak till detta är att gällande avtal ännu inte löpt ut. Först har avtal med förändringar vad avser villkor tecknats. De avtal som tecknades har förlängts utan några större förändringar med undantag för att avtalstiderna blivit Det har skett utifrån följande utgångspunkter på en regle- rad marknad: 1.en enda importör/leverantör av gas, 2.endast en tillförselväg, 3.endast en aktör i respektive region av landet, 4.god tillgång på naturgas från , fördelaktiga priser, 5.alternativprissättning till alla stora kunder, 6.nya kunder, längre bort i näten, ger täckningsbidrag och marginalintäkt och har anslutits även om de inte är med och bär sin del av distributionskostnaden i stam- och grenledningar 7.pris för transport av gas och energi i samma leverans. tecknas nya avtal, med nya eller befintliga kunder. Situationen har förändrats bland annat på följande punkter: 2.försäljning i konkurrens utan regional indelning, 3.separata priser på energi och transport gör att kunderna får en annan kostnadsbild beroende på kapacitetsutnyttjande och placering i nätet, 4.konkurrens från på den svenska marknaden. Infrastrukturen är begränsat utbyggd, flera aktörer undersöker för- utsättningar för utbyggnad. Det är fortfarande bara en tillförselväg och få aktörer på den svenska marknaden. 3.2.2En utbyggd infrastruktur av stor betydelse för marknadens funktion En förutsättning för att få en väl utvecklad konkurrenssituation är att den svenska infrastrukturen byggs ut. Ända sedan intro- duktionen i har nackdelarna med bara en tillförselväg och stora dominerande aktörer påtalats från användarna av natur- gas. Med en mer utbyggd infrastruktur skulle dessa nackdelar kunna minskas eller helt elimineras. En utbyggnad har genomförts norr om och nätet har även byggts ut norr om . har långt gångna planer om att försöka bygga ut systemet i Mellan- via mot och . Svensk Naturgas/Fortum har utrett/förprojekterat en utbyggnad i och Bergslagen. Målet är framför allt att introducera naturgas i och nå den tunga industrin i Bergslagen. En målsättning från aktörerna har, ända sedan natur- gasen introducerades i Syd- och , varit att skapa flera tillförselvägar till landet. I flera omgångar har såväl tillförsel från som /undersökts. Förutom att sådana utbyggnader skulle förändra konkurrenssituationen skulle de även medföra en förbättring av försörjningstryggheten för landet. Flera aktörer undersöker om fartygstransporter av LNG är ett konkurrenskraftigt alternativ till rörbunden natur- gas. En sådan lösning kan innebära fartygstransporter till svenska hamnar och därefter vidare transport in i landet i ledningssystem. När en svensk användare eller distributör köper naturgas inkluderar priset på naturgasen transport till landet samt lastutjämning. Kunden köper en produkt som uppfyller de krav på flexibilitet som erfordras för aktuell anläggning. Behöver kunden leveranser med stor variation över året, blir lastutjämningskostnaden hög och även transportkostnaden till till följd av att transport- tarifferna i regel har en hög kapacitetsandel. För en stor industri- kund med lång utnyttjningstid, som exempelvis köper naturgasen för /kWh, kan i storleksordningen per kWh hän- föras till lastutjämning och till transport i . Dessa kostnader utgör tillsammans 12 av det totala priset. För en kund med en större temperaturberoende användning och kortare utnyttjningstid kan kostnaderna för transport och last- utjämning utgöra en större andel och uppgå till i storleksordningen /kWh, vilket motsvarar 30 av det totala priset. 3.4Faktorer som påverkar naturgaspriset De prispåverkande faktorerna har olika styrka i de olika leden av handelskedjan. till nuvarande struktur i kan följande led identifieras i handelskedjan: SOU 2004:129 Rapport 6.b 1 Med distributör avses här en aktör som i regel är underleverantör och säljer naturgasen vidare till slutkund. Skall inte förväxlas med den som transporterar naturgasen till slutkunden. Ett flertal faktorer påverkar prisutvecklingen för naturgas, vilka främst är: totala kostnaden för kundens alternativ marknadens sammansättning och förbrukningsprofil Nedan redogörs för de olika prispåverkande faktorerna på mark- naden. Naturgaspriset har traditionellt baserats på slutkundens alternativ- kostnad. Denna prissättningsprincip innebär att kunderna betalar med utgångspunkt från sin betalförmåga relaterat till den totala kostnaden för alternativet. Samma princip ligger även till grund för prissättningen mot kunder med lägre förbrukning, även om tariffer tillämpas mot sådana kundgrupper. Vid tillämpning av alternativ- kostnadsprissättning eftersträvar leverantören att få tillgodoräkna sig naturgasens mervärden relativt alternativet. Mervärdet kan bestå av minskat underhåll, bättre verkningsgrad, bättre arbetsmiljö och lägre påverkan på yttre miljön. Med denna prissättningsprincip tillämpas så kallad net-back- prissättning i hela kedjan från kund till plattform. I första ledet mot kund är det kundens alternativ som ger betalbarheten. I nästa led drar leverantören till slutkunden bort sina kostnader för att förse kunden med naturgas, varvid det pris som leverantören är beredd att betala till sin leverantör kan fastställas. Denna princip tillämpas sedan i hela kedjan bakåt till producenten. är ett stort antal av de befintliga avtalen på den svenska marknaden baserade på denna princip för prissättning. Indirekt kommer de som skall avsätta gas på marknaden att behöva tillämpa modellen även på en öppen naturgasmarknad. Även om transport och energileveransen separeras och kunden betalar transporten enligt fasta tariffer, måste naturgassäljaren se till att naturgasen är konkurrenskraftig mot kundens alternativ. Påvisar kunden höga transportkostnader för sin leverans, måste säljaren anpassa naturgaspriset för att inte mista kunden. Historiskt har naturgasen till mycket stor del ersatt olja och kol och prissatts mot kundens alternativ som varit fortsatt användning av olja och kol. För att naturgasen skall vara konkurrenskraftig måste den ha ett pris som kan konkurrera med de alternativ som erbjuds på marknaden. En allmän uppfattning är att även om den direkta prissättningen mot användarens alternativ inte är så stark som när naturgasen introducerades, kommer den att ha betydelse för prissättningen . I importörs-/under- leverantörsledet är oljepriset avgörande när naturgasen prissätts i samband med att ett nytt avtal tecknas. Oljepriset och dollarkursens utveckling är de faktorer som har störst påverkan på naturgasprisets utveckling. Under avtalets löptid är huvudparten av alla avtal konstruerade så att prisutvecklingen på naturgasen följer oljeprisets utveckling. Till följd av att olja handlas i US-dollar blir prisutvecklingen för naturgasen direkt kopplad till dollarkursens utveckling. I de traditionella avtalen sker prisfölj- ningen till 90 mot olja. I priset till exkluderas skatt i prisföljningen. När natur- gasen säljs vidare till slutkunder i tillgodoräknar sig leve- rantören den skattefördel som naturgasen har i jämförelse mot den olja som utgör alternativet. Naturgasen har en skattefördel gentemot olja och skattedifferensen mellan olja och naturgas ökar betalförmågan för naturgas till leverantören. Mot tillverkande industri, växthusnäringen och för kraftvärmeproduktion får skattedifferensen förhållandevis liten be- tydelse, eftersom ingen energiskatt betalas i den sektorn och koldioxidskatten endast är av den generella nivån. Den totala energibeskattningen1 på olja är /kWh och för naturgas2 /kWh. Skattefördelen för naturgas uppgår således till /kWh. För övriga användare, som inte har reducerade skatter, blir den totala energibeskattningen för olja (Eo 1) /kWh och för naturgas /kWh. Skattefördelen för naturgas uppgår för denna kategori till /kWh. På den svenska marknaden tillkommer prisjusteringar till följd av ändrad skattedifferens mellan olja och naturgas. Indexering sker mot oljeprisförändringar inklusive skatter. Naturgasleverantören tillgodoräknar sig skattefördelen. En skattehöjning, som leder till ett högre oljepris i konsumentledet, innebär att naturgaspriset mot slutkunden stiger till följd av att priset på naturgas indexeras mot olja inklusive skatteförändringar. 1Energiskatt + koldioxidskatt, för Eo 1. 2Värmevärde 11,1 kWh/nm3. Med alternativkostnadsprissättning påverkar skillnaden i kapital- kostnad mellan naturgas och alternativet prissättningen. Natur- gasen skall vara konkurrenskraftig mot totala kostnaden för alter- nativet. Investeringen i kundanläggningen blir ofta lägre för naturgas än för alternativet. För att spegla alternativets kapitalkostnad i förhållande till naturgasalternativets kapitalkostnad indexeras en del av natur- gaspriset mot ett kostnadsutvecklingsindex. En högre kapitalkost- nad för alternativet medför att kunden kan betala mera för natur- gasleveransen utan att totalkostnaden blir högre. I används till exempel konsumentprisindex (KPI) eller nettoprisindex (NPI). I storleksordningen 5 av naturgaspriset indexeras nor- malt mot utvecklingen för denna typ av index. Resterande del 90 av naturgaspriset följer oljeprisets utveckling. 3.4.5Marknadens sammansättning och förbrukningsprofil påverkar priset för transport och lastutjämning Priset till slutkund påverkas även av marknadens utbredning och sammansättning. Byggs naturgasnätet ut i ett tätbefolkat område med hög energitäthet, stor naturgasanvändning, blir distributions- kostnaderna lägre per transporterad energienhet än i områden med lägre energitäthet. Ytterligare en faktor av betydelse för prisutveck- lingen är variationerna i energibehovet över året. Klimatet i medför att en betydande del av användningen är temperatur- beroende. Det gäller dels den naturgas som används för upp- värmningsändamål, dels också den ökande användningen av natur- gas för kraftvärme. Kapacitetsbehovet varierar över året, vilket medför att kapacitetsutnyttjandet blir lägre än på en marknad med små variationer i energibehov. Studeras prisstatistik3 från olika länder är det främst de höga transportkostnaderna i som leder till högre priser till slut- kunder. Jämfört med flertalet av länderna i är de svenska transportpriserna ofta dubbelt så höga. Jämförelse med de tät- befolkade länderna i som har en utbyggd infrastruktur indikerar att transportkostnaderna i dessa länder är mindre än en fjärdedel av de svenska. Det är enbart som har transport- priser i nivå med de svenska. Det finns förklaringar till skillnaderna som att avstånden är långa, energitätheten lägre och att kapacitets- utnyttjandet är lågt i det svenska naturgassystemet vilket leder till höga specifika kostnader per transporterad energienhet. Naturgas- bolagen är medvetna om att tarifferna behöver utvecklas och anpassas till marknadens förutsättningar. Här ligger en jämförelse med eltariffer nära till hands, och det pågår fortlöpande en dis- kussion om skäligheten i dessa. Höga kostnader leder generellt till sämre konkurrenskraft, men speciellt måste de höga kostnadsandelarna för utnyttjad kapacitet observeras. Den konstruktionen leder till tröskeleffekter som med- för att kunder som tar ut höga effekter får speciellt höga kostnader, vilket leder till att de överväger andra alternativ. Naturgas lämpar sig normalt inte för topplast under korta perioder, vilket medför att viss användning faller bort när transportkost- naderna tydliggörs. Den oklara rollfördelningen mellan handel och transport har också bidragit till att tarifferna har den utformning de har. finns en blandning av avtal på marknaden, dels avtal ingångna innan marknaden öppnades, dels nya avtal där priset för transport och priset för naturgasen (energin) har separerats. När de gamla avtalen upphör och ersätts av nya anpassade för en öppen marknad för- bättras förutsättningarna för att tarifferna skall bli fullt transpa- renta. Därmed ökar övervakningsmyndighetens förutsättningar att övervaka att priserna för transport är skäliga och är desamma för alla aktörer, i samtliga led. Stora förbrukningsvariationer ger även ett högre importpris till följd av att lastutjämningskostnader är en faktor som påverkar importpriset. 3 Third Benchmarking report on the implementation of the internal electricity and gas market, DG Tren, draft working paper. Utbud och efterfrågan på de marknader som ligger nära har också betydelse för den generella prisnivån och prisutvecklingen. En förutsättning för prispåverkan mellan olika marknader är att det finns en utbyggd infrastruktur som möjliggör utbyte av varor mellan marknaderna. För del är det främst som är den alternativa marknaden för den naturgas som avsätts i , men till viss del även genom den förbindelse som finns via . En ny ledning från danska naturgasfälten till som är under byggnad ökar möjligheten för producenterna i danska delen av att avsätta naturgas på andra marknader.