sou · GSB360 · 2005-01-01 00:00:00 — Det är i sin tur en förutsättning för att en budget ska kunna föreligga . kom ett första bud- getutkast från Kommissionen till och Europaparla- Utgångspunkter för utredningens ställningstagande mentet för perioden –2013 46. förväntas ett mer konkret dokument. Utredningen uppfattar att frågorna om gemen- samma program för forskning och teknisk utveckling inom har blivit mer politiska efter Lissabonmötet om utvecklan- det av ERA. Även det s.k. treprocentsmålet har bidragit till en po- litisering av området. En utvecklingstrend mot allt fler aktörer i forskningsprojekten kan iakttas för ramprogrammen. De fjärde och femte rampro- grammen var mer inriktade på projekt med begränsad omfattning och antal aktörer. Med det sjätte ramprogrammet har stor vikt lagts på samarbeten i stora nätverk och projekt. I Kommissionens rapport till och Europaparla- mentet från our common Future. and Budgetary Means of the Enlarged Union 2007–2013 presenteras återgärder för att stärka europeisk forsk- ning och teknisk utveckling. Det är tre komplementära mål som enligt denna rapport ska stimuleras.47 Det första är att förverkliga ERA. Det andra är att höja andelen för forskning och utveckling till av BNP . En procent beräknas komma från offentliga medel och från privata finansiärer. Det tredje området är att stödja och främja forskning i genom direkt finansiellt stöd på europeisk nivå för att komplettera natio- nella forskningsprogram. Det senare ses som ett medel för att nå de två första målen: ERA och treprocentsmålet. I rapporten diskuterar Kommissionen fem utvecklingsområden som aktuella inför sjunde ramprogrammet. Det ena är en fortsätt- ning på de aktiviteter som finns i sjätte ramprogrammet med forskningssamarbetet inom tematiska områden och de stora in- dustriellt orienterade Integrated Projects och Networks of Excel- lence. Det andra är fortsatt utveckling av samarbetet mellan natio- nella forskningsråd (ERA-NET). Finansieringen har varit mycket begränsad från Kommissionen för att uppmuntra till sam- arbete mellan nationella forskningsråd. Kommissionen har här en- dast svarat för kostnader relaterade till samarbetet mellan olika forskningsråd. Intresset för detta samarbete bland flera av med- lemsländerna tycks vara stort vilket skulle tala för att programmet kommer att tillföras medel för forskning i sjunde ramprogrammet. 46COM (2004) 101 final. Communication from the Commision to and Parliament. our common Future. Policy challenges and Budgetary means of the Enlarged Union 2007–2013. 47COM (2004) 101 final Utgångspunkter för utredningens ställningstagande Motsvarande finansiella arrangemang finns för ett tredje område som benämnts Technology Platforms. I det förslag som pre- senterats av EURAB, – on Platforms 48 föreslås att Kommissionen endast ska stå för samarbetskostna- derna för dessa plattformar. Andra finansiärer, privata och offent- liga, ska svara för finansiering av forskning, utveckling och imple- mentering. Förslaget om Technology Platforms utvecklas och de- finieras av EURAB i rapporten . Gruppen menar att benämningen Technology Platforms är missvisande. En bättre benämning är enligt gruppen European Innovation Initiative, alter- nativt eller Strategic Inno- vation Coordination Initiative. A Platform is, in reality, a European Initiative which is mission-oriented to solve a major challenge/need/problem. It draws together the main stakeholders – industrialists, governments, legislators, politicians as well as researchers – from across Europe – even glo- bally – who, working together, can provide the solutions. En an- nan benämning på samma fenomen är Private-Public Partner- ships49. Ett orienteringsdokument väntas från Kommission beträffande utvecklingen av förslaget om plattformar. Det fjärde området är en fortsättning på det väl etablerade mobi- litetsprogrammet, , för forskare. Ett femte område på EU:s agenda inför sjunde ramprogrammet är etablerandet av ett Europeiskt forskningsråd för grundforskning. Kommissionen refe- rerar till i som en förebild. Un- der det danska presidentskapet tillsattes en expertgrupp för att utveckla idéerna kring ett Europeiskt forskningsråd. Den danska forskningsministern presenterade gruppens förslag till ut- veckling av ERA och etablerande av () i december 2003.50 Den huvudsakliga innebörden av försla- get är att det inom EU skapas ett forskningsråd för grundforsk- ning. Forskare ska kunna söka om forskningsmedel individuellt eller i grupp. Ansökan ska ske i konkurrens med endast vetenskap- liga kriterier som bedömningsgrund. Förslaget har mottagits med stort intresse. Vid ett toppmöte var 48EURAB 04.010 final. 49Se European research and innovation for the future – a Swedish perspective. Brief note on concluding remarks and proposals from a discussion at IVA on 4. A Cornerstone in Research Area, Report from an expert group. , Technology and Innovation. Utgångspunkter för utredningens ställningstagande president, förbundskansler och Stor- premiärminister eniga om att ett europeiskt forsk- ningsråd måste diskuteras med intresse. Det irländska ordförandeskapet inbjöd tillsammans med Kom- missionen till ett symposium i den 16–. Syftet var att identifiera områden där det fanns konsensus inför det sjunde ramprogrammet. Mötet resulterade i samförstånd kring flera punkter. Främst handlade det om att måste kunna konkur- rera inom grundforskning på global nivå. Det fastslogs att industri och näringsliv behövde forskning och forskare av hög kvalitet. Grundforskning ska etableras som en stark pelare inom ERA. Det måste därför skapas förutsättningar för grundforskning inom sjunde ramprogrammet. Det fanns enighet om att det kan ske ge- nom en process av nationella initiativ och partnerskap där ansök- ningar från forskare endast bedöms utifrån vetenskapliga kriterier. Det fanns även enighet om att Kommissionen ska driva frågan om att skapa en organisation som har ett högt förtroende bland fors- karna vars syfte är att ge individuella bidrag till forskning och att ansökan ska ske i konkurrens.51, 52 Enligt svenska deltagare fanns det en bred samsyn vid om att ett europeiskt forskningsråd (ERC) bör inrättas. Kommissionären visade en tydligt entusiastisk inställning vilket gör det sannolikt att ERC kommer att inrättas i samband med sjunde ramprogrammet. Kommissionären förespråkade ett ERC som var autonomt och accepterat av forskarsamhället, som gav stöd till en- skilda forskare och grupper av forskare. I en plenardiskussion framfördes också synpunkter på att ERC måste bära den fulla kostnaden för projekt som får stöd. Ett antagande som utredningen gör är att sjunde ramprogram- met för forskning och teknisk utveckling kommer att bli betydligt större än det nuvarande. Det talas om en budget för hela tillväxtpaketet på ca 60 Mrd innefattande 40 Mrd för sjunde ramprogrammet. Även om erfarenheten visat att betydande minsk- ningar kan komma att ske innan budgeten fastställts finns det skäl att räkna med en avsevärd höjning av budgeten för det sjunde ram- programmet. Denna kaka ska delas av fler medlemsländer än tidi- gare men torde ha goda förutsättningar att minst behålla sin 51 Europes Search for Excellence in , Symposium Consensus. , 16/17 February 2004. 52 , , PM Rapport från EU:s och ordförandelandet symposium , Europes Search for Excellence in . Utgångspunkter för utredningens ställningstagande En annan faktor att beakta är att de kommande instrumenten troligen kommer att innebära en ökad arbetsinsats från deltagarna i form av nätverksbyggande, koordinering, juridiska bedömningar och administration. Sammantaget medför det att det är relevant att förutse en större volymmässig arbetsinsats från svenskt håll i kommande ramprogram. 8Bedömning av nuvarande nationell organisation Utredningen har funnit att den nationella i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete i många avseenden fungerar väl. I våra samtal med ett stort antal aktörer i systemet har vi mött många personer med en mycket hög kompetens och ett stort engagemang för uppgiften att främja det svenska deltagandet i EU:s ramprogram. agerande karakte- riseras i hög grad av professionalism men den nationella organisa- tionen är till viss del fragmenterad, ostrukturerad och subkritisk avseende samordning och omfattning av insatserna. Utredningen har således, trots den i grunden positiva bilden, funnit ett antal områden som fungerar mindre väl. Det är framför allt i det inbördes samspelet och integrationen mellan funktionerna för förhandling, service, analys och forskningsutförande som det finns brister. Det är dessa mindre väl fungerande funktioner i sy- stemet som utredningen vill lyfta fram och föreslå åtgärder för att förbättra. De problem utredningen funnit är, för det första, en bristande kontinuitet i informationen mellan de olika funktionerna för för- handling, service, analys och forskningsutförande. Därtill saknas i stor utsträckning ett forum på nationell nivå för att diskutera en svensk grundhållning till frågor som rör deltagandet i rampro- grammet. För det andra att i stor utsträck- ning är dåligt integrerad i det svenska forskningssystemet. Ett tredje problem är ett otydligt regelverk för olika aktörers ansvar, arbetsfördelning och samarbete i det nationella systemet. Det fjärde problemet handlar om EU/begränsade funktion och bristfälliga integrering i nuvarande nationella system. Det femte problemet handlar om svensk synlighet i . Nära rela- terat till detta finns ett sjätte problem som handlar om att det be- hövs fler svenska experter i Kommissionens utvärderingspaneler Bedömning av nuvarande nationell organisation och som anställda tjänstemän i Kommissionens generaldirektorat för forskning. 8.1Ett forum för samtal på nationell nivå Det har framkommit i de samtal utredningen har haft med många olika aktörer i systemet att det saknas ett forum på nationell nivå för att föra fram synpunkter beträffande medverkan i ram- programmet. Uppfattningen har exempelvis framförts av EU- handläggare på lärosätena och forskningsinstituten. Även vissa ex- perter i programkommittéerna menar att de inte har något forum för att föra fram sina erfarenheter. Det finns också många forskare med hög kompetens och stor erfarenhet vars erfarenheter skulle kunna tas tillvaratas på ett bättre sätt. Ett sådant forum skulle också vara väsentligt för att mejsla ut tydliga svenska positioner i EU-arbetet. Det synes även saknas en arena för samtal mellan den politiska policyskapande nivån och näringslivets organisationer. initierade gemensamma diskussioner om det svenska deltagandet i det sjätte ramprogram- met med ledamöter och experter i programkommittéerna. Utred- ningen har erfarit att dessa möten är mycket uppskattade av dele- gaterna men att samråds- och policyorganisationen behöver stärkas ytterligare för att kraftfullt skall kunna agera med en röst i relationerna med EU. Utredningen har inte haft i uppdrag att närmare diskutera in- riktningen av den svenska forskningspolitiken i relation till EU:s forskningsprogram. Trots detta kan några reflektioner vara på sin plats. En möjlighet är att den svenska forskningspolitiken formule- ras från nationella behov och förutsättningar. En annan möjlighet är att anpassa de svenska forskningsprioriteringarna till EU:s ram- program för forskning och utveckling genom att använda rampro- grammen som en bas. Den sista modellen tillämpas av vissa länder och innebär att möjligheterna förbättras till att få kompletterande finansiering till den nationella forskningen från EU:s ramprogram. Oavsett vilken inriktning den svenska forskningspolitiken ges kommer betydelsen av samspelet mellan EU och svensk forsk- ningspolitik att öka . Även den övergripande utveck- lingen av EU innebär att det blir svårare att i en global värld att renodla specifikt svenska målsättningar. Antalet renodlat svenska företag minskar och flertalet s.k. svenska storföretag är redan mul- Bedömning av nuvarande nationell organisation Även denna utveckling talar således för att EU måste ses som en integrerad del av svensk forskning, inte som ett till- kommande internationellt samarbete. Sammantaget talar detta för en nära integration av den organisation som besitter kunskaper och information om EU:s ramprogram för forskning och utveckling med den svenska forskningsfinansieringsorganisationen. Det är utredningens uppfattning att inte används fullt ut som kvalificerad och kompetent organisation. Den kunskap de NCP-ansvariga tjänstemännen får genom Kommissio- nens utbildning och information integreras inte på ett relevant sätt i handläggningen av de nationella programmen för forskning. Inte heller har de NCP-ansvarigas kapacitet att föra fram synpunkter på ramprogrammet och dess tillämpning till den politiska nivån tagits tillvara på ett adekvat sätt. Ett intryck som utredningen fått i kontakter med Rådets NCP- ansvariga är att flera av dem är isolerade från information från forskningsfinansiärerna och programkommittéerna. Förutsätt- ningar synes även saknas för en närmare inblick i och dialog om vad som är på gång inom olika nationella forskningsområden. Detta intryck har bekräftats av NCP-ansvariga som menar att det har saknats förutsättningar för dem att sätta sig in det svenska forsk- ningslandskapet inom de områden för vilka de har NCP-ansvar. Avsaknaden av dialog förstärks ytterligare i de fall där det inte finns fungerande referensgrupper. Det senare medför att NCP-ansvariga inte får vetskap om befintlig information på ett tidigt stadium, t.ex. om inriktningen på kommande utlysningar inom arbetsprogram. Det är utredningens uppfattning att de NCP-ansvarigas kompetens bättre skulle tas till vara om de arbetade inom respektive forsk- ningsfinansierande myndighet tillsammans med expertledamoten i relevant programkommitté. Bedömning av nuvarande nationell organisation I anslutning till starten av det sjätte ramprogrammet har utbild- ningsdepartementet genom en departementspromemoria fastställt vissa regler för kommittédeltagande m.m. En mer definitiv regler- ing har fått anstå bl.a. med hänvisning till denna utredning. Inför starten av det sjunde ramprogrammet bör organisation och regler fastställas med väsentligt större tydlighet än i nuvarande rampro- gram. Organisationen bör också läggas fast innan rampro- grammet inleds för att också kunna utnyttjas i planeringsarbetet och t ex. bidra till att forma svenska positioner i planeringsarbetet. Rollfördelningen mellan olika personer i informationsstrukturen behöver fastläggas (ledamot, expert, ). Alla ansvariga behöver en tydlig instruktion för sitt arbete. 8.4EU/begränsade funktion Utredningen konstaterar att EU/i sin nuvarande form i stor utsträckning begränsats till ett organ för att föra ut officiell information från om ramprogrammen. Utred- ningen ser detta som en funktion av den formella regleringen av Rådets uppgift som avgränsat verksamheten till att endast svara för information och rådgivning om ramprogrammet. Utredningen me- nar att Rådet utför sitt uppdrag på ett föredömligt sätt men att verksamheten i den nuvarande nationella strukturen blivit för isole- rad från andra nationella aktörer. Rådet har i sin egen analys argu- menterat för att återfå den samordningsroll som tidigare fanns. Det saknas i det nuvarande systemet fasta former för sammankomster och forum för informationsutbyte mellan denna servicefunktion och de ansvariga myndigheterna. Sporadiska kontakter med och bristfällig information från de förhandlande funktionerna medför att Rådet inte kunnat fungera effektivt som en länk mellan den forskningsutförande delen av systemet och den förhandlande. Det är utredningens uppfattning att Rådet skulle kunna fungera mer optimalt om det fanns ett starkare interaktivt utbyte med de forsk- ningsfinansierande myndigheterna. Bedömning av nuvarande nationell organisation 8.5Svensk närvaro och synlighet i Utredningen anser att behöver vidta åtgärder för att öka den svenska synligheten i . Svenska framgångar i rampro- grammen är, vilket är den självklara grunden, resultatet av hög kva- litet, bredd och omfattning i den svenska forskningen. Aktiva initi- ativ för att informera Kommissionen och andra länder om svenska styrkepunkter, behov och möjligheter förekommer i mycket be- gränsad utsträckning. Mer kampanjliknande aktiviteter förekom- mer endast i mycket begränsad omfattning eller inte alls även om vissa initiativ tagits innevarande år. I jämförelse med flertalet andra EU-länder torde agerande karakteriseras av försiktighet och en stark strävan att följa regelboken. Självklart kan olika former av information och andra aktiviteter endast marginellt bidra till att öka det svenska utbytet. Men mot bakgrund av att , både i absoluta och relativa termer, har få anställda och experter i Kommissionen, en låg profil och ett långt avstånd från bör det vara mycket angeläget att se till att Kommissionens tjänstemän har en så god bild som möjligt av svensk forskning. 8.6Särskilda insatser för att öka antalet svenska experter i utvärderingspanelerna och i Kommissionen Antalet svenska experter som medverkar i bedömningen av ansök- ningar och utvärderingen av ramprogramsaktiviteter behöver ökas. Det är allmänt omvittnat att det är en mycket bra lärprocess för forskare som själva vill söka medel från ramprogrammet. Genom att delta i en utvärderingspanel som expert förmedlas insikter i hur processen fungerar, vilka kriterier och synsätt som tillämpas och hur beslutsfattandet går till. Dessa kunskaper kan vara av stort värde när experten själv senare skall utforma en projektansökan. Dessa experters erfarenheter kan även tas till vara och spridas till andra som avser att söka projekt inom EU:s ramprogram. De bör också kunna vara en kunskapskälla för de NCP-ansvariga. bör mer aktivt arbeta med dessa frågor genom att främja att merite- rade personer finns registrerade i EU:s databaser och att informa- tionen ständigt uppdateras. borde även agera för och avsätta medel för att få fler nationella experter i Kommissionen. Bedömning av nuvarande nationell organisation Frågan om att verka för fler svenskar som tjänstemän i Kommis- sionen går utöver utredningens ansvarsområde. Det kan dock note- ras att i vissa andra länder anordnas utbildning för att förbättra för- utsättningarna för sökande från den egna nationen att nå framgång i Kommissionens uttagningsprov. 8.7Anlitande av privata konsulter och andra större aktörer utnyttjar i varierande utsträckning privata konsultbyråer eller individuella, ofta utländska experter som rådgivare. Detta är en snabbt växande verksamhet och några revisionsfirmor i , t.ex. , har under se- nare år flerdubblat antalet konsulter. Variationen i kvalitet är stor och en idé som framför allt tagits upp av företrädare för lärosätena, men som utredningen ställer sig tveksam till, är en statlig funktion för någon form av kvalitetsbedömning av konsulter som arbetar med EU:s ramprogram. Syftet skulle vara att underlätta för lärosä- ten och andra som vill ta kontakt med en kvalificerad konsult. Ut- redningen menar dock att någon formell certifiering av privata konsulter inte är vare sig möjlig eller önskvärd. Konsultmarknaden är internationell och förändras . Det skulle leda till en allt- för omfattande byråkratisk apparat att hitta lämpliga kvalitetskrite- rier för bedömning och att återkommande följa upp dessa bedöm- ningar. 9Förslag till ny nationell organisation Utredningens förslag ska ses i ett längre perspektiv än det sjunde ramprogrammets. har flera steg tagits inom EU för att forma det sjunde ram- programmet. Det innebär att för en eventuell im- plementering av utredningens förslag har många övergripande frå- gor i agendan för sjunde ramprogrammet redan fastställts. Utred- ningens förslag syftar till att skapa en övergripande flexibel och långsiktig struktur för den nationella organisationen oavsett kom- mande utformning och struktur i ramprogrammen. Den svenska organisationen bör fastställas före inledningen av det nya ramprogrammet. En utgångspunkt för förslaget är att långsiktigt ska be- hålla en stark position i utvecklingen mot en gemensam europeisk forsknings- och utvecklingsverksamhet och Area. En annan utgångspunkt är att även det framtida samarbetet kommer att fortgå i fyraåriga ramprogram i cykler med faserna pla- nering, genomförande och uppföljning. En tredje utgångspunkt är att ett europeiskt forskningsråd (ERC) kommer att etableras i samband med sjunde ramprogrammet. En fjärde utgångspunkt är att kommande ramprogram kommer att formas i enlighet med för- draget. Det vill säga syfta till att stärka det europeiska näringslivets konkurrenskraft och utveckla den europeiska politiken på olika områden. En femte utgångspunkt är att kommande ramprogram kommer att ha en väsentligt större volym och att instrumenten kommer att bli mer arbetskrävande för deltagarna beträffande ko- ordination, juridiska bedömningar och administration. Utredningens många diskussioner med berörda på alla nivåer och de internationella kontakterna leder till slutsatsen att en nationell organisation behövs med funktioner för förhandling, service och analys. Nuvarande EU/FoU-råd och andra medverkande gör ett nödvändigt arbete och problemet är snarare att för små än för stora Förslag till ny nationell organisation resurser läggs på den svenska stödorganisationen. Detta gäller både nationell, regional och lokal nivå. Den förväntade kommande ut- ökningen av ramprogrammet gör det än mer motiverat att förstärka organisationen. I förhållande till det kvalitativa och kvantitativa utbytet för är kostnaden för en välfungerande organisation marginell och sannolika dynamiska effekter skulle innebära att för- stärkta resurser snabbt skulle betala sig. Det ingår dock inte i ut- redningens mandat att föreslå åtgärder som innebär ökade kostna- der för staten. Utredningen har därför begränsat sig till att föreslå åtgärder som gör den svenska organisationen starkare och mindre underkritisk. Utredningen föreslår flera åtgärder för att åstadkomma en pro- aktiv nationell organisation för svenskt deltagande i EU:s forsk- nings- och utvecklingsarbete. Åtgärderna syftar till att förbättra samspel och integration mellan olika funktioner. För de förhand- lande funktionerna föreslår utredningen att: (1)Forskningspolitiska enheten vid förstärks med funktioner för policysamordning och samråd med universitet och högskolor, de forskningsfinansierande myndigheterna, förvaltningen, forskningsinstituten, företag och näringslivets organisationer. (2)Den nuvarande ordningen behålls för att utse delegater i pro- gramkommittéerna men med större flexibilitet och ett tydligare regelverk för uppdraget. (3)ges i uppdrag att representera i frågor som rör det föreslagna europeiska forskningsrådet (ERC). (4)Systemet med huvudansvariga myndigheter återinförs. (5)Särskilda insatser görs för att öka antalet svenska experter i ut- värderingspaneler och i Kommissionen. För service- och analysfunktionerna föreslår utredningen att: (6)integreras i de närmast berörda myndig- heterna med ett samordningsansvar i ett EU/. (7)EU/ombildas till ett EU/som in- tegreras i . (8)Den svenska närvaron i görs synligare och mer koordi- nerad. Förslag till ny nationell organisation (1) Forskningspolitiska enheten vid förstärks med funktioner för policysamordning och samråd med universitet och högskolor, de forskningsfinansierande myndig- heterna, förvaltningen, forskningsinstituten, företag och närings- livets organisationer. Utredningen föreslår en förstärkning av den forskningspolitiska enheten vid med förslagsvis minst en tjänst för policyarbetet rörande samarbetet inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling. Förslaget motiveras av att kapacite- ten för samordning och samråd på detta område med universitet och högskolor, de forskningsfinansierande myndigheterna, kom- mittéledamöter, näringsliv och forskningsinstituten behöver ut- ökas.