sou · GSB3129d5 · 2005-01-01 00:00:00 — fast avgift per leveranspunkt, oberoende av årsvolym. avgift för transporterad volym , volymsberoende. avgift baserad på kapacitetsutnyttjande, uttag och år, oberoende av årsvolym. avgift baserad på uttagen årsvolym. Den som distribuerar naturgasen till slutkund skall enligt den modell valt redovisa en distributionskostnad som inklude- rar kostnader i överliggande nät. En slutkund med flera distribu- törer mellan sig och den svenska importpunkten skall betala tran- sportkostnader enligt de tariffer som den distributör som ligger närmast honom i distributionskedjan publicerar. Dessa tariffer skall inkludera kostnader för transport i överliggande nät från import- punkten. 11 Nova Naturgas hemsida, . Gas har valt en tariff, för stamnätsanslutna kunder, som tar hänsyn till var kunden tar ut sin gas från systemet, det vill säga tariffen är avståndsberoende. Gas bedömer att den av- ståndsberoende tariffen medför en variation på plus/minus 15 pro- cent på kapacitetsdelen av tariffen och kapacitetsdelen utgör 85 av den totala transportkostnaden. Gas baserar sin kapacitetsavgift på månadsmedeleffek- ten under den månad då gasuttaget är störst och skiljer sig därmed från Nova Naturgas som i sin tariff baserar kapacitetsavgiften på högsta timeffekt . Genom att inte direkt tillämpa de villkor som gäller i överliggande nät utsätter sig efterföljande led för en risk Relationen mellan fasta och rörliga avgifter för transporten beror på vilket mönster man har i sitt uttag. I kan, med nuvarande utformning av tarifferna, den fasta delen i vissa fall utgöra 85 av den totala transportavgiften, medan man i Dan- mark bedömer att kapacitetsdelen kan sänkas till med den nya tariffutformningen med månadstariffer. Den naturgas som används i får med nödvändighet högre transportkostnader till följd av att naturgasen måste transporteras längre sträcka än om den används i . Förutom att det uppstår transportkostnader i måste transporten genom betalas. Vid en övergång från strikt marknadsprissättning mot kundens alternativ till generella transportavgifter för alla kunder ställs höga krav på utformningen av tarifferna. Med för hög kapacitetsavgift kan initialkostnaderna bli så höga att kunder med kortvarigt behov av hög kapacitet väljer att avstå från naturgas. Det är, enligt El- och gasmarknadsutredningens delbetänkande (SOU 2003:113), som i fortsättningen skall godkänna företagens metoder för tariffutformning. Beslut i denna fråga fattas först , då kommer att ta ställning till de ändringar i naturgaslagen som är föranledda av EU- direktivet. De större naturgaskunderna i hävdar att de via höga naturgaspriser bidragit till att täcka kapitalkostnaderna och ställer krav på att detta beaktas i transporttarifferna. Med nu- varande tariffer anser de att detta förhållande inte på något sätt har beaktats. Några synpunkter som lyfts fram vid intervjuer i denna studie är följande. Systemet med att distributören har avståndsberoende tariffer och inkluderar kostnaderna i överliggande nät i sina tariffer har kritiserats för att inte vara transparent och ett system med så kallade frimärkstariffer, där tariffen är medelvärdet för samtliga transporter i nätet, har förespråkats. Andra framhåller systemet med att distributören bokar utrymme i nätet och att de samman- lagringsvinster som uppstår kommer transportbolaget tillgodo. Vinsterna kan användas för investeringar eller sänkta kostnader i transmissionssystemet. I det senare fallet förutses att transport- bolaget, som har monopol på transporterna, övervakas av en myn- dighet, så att skäliga transporttariffer tillämpas. 5.2Kapacitet i det svenska naturgassystemet När den möjliga transportkapaciteten i det svenska nätet skall fastställas, måste hänsyn tas till flera faktorer. I tidigare utredningar har angivits att kapaciteten uppgår till utan att systemet kompletteras med kompressorer och att kapaciteten kan höjas till genom att kompressorer används. finns inga kompressorer i det svenska systemet. Avgörande för hur mycket energi det svenska nätet kan transportera är vilken lastfaktor marknaden har och till vilken plats i landet gasen skall transporteras. Med stora förbrukningar i som tappas ur systemet kan större volymer tas emot än om motsvarande uttag sker längre norrut. Sannolikt är ovan angivna bedömningar baserade på en hög marknadslastfaktor och att natur- gasen förbrukas utefter stamledningen mellan och . Potentialbedömningar för de marknader som förefaller som mest troliga ger en något annan bild. De uppgifter vi har fått om möjlig mottagningskapacitet till har kontrollerats genom översiktliga beräkningar. Beräk- ningarna baserar sig på antaganden om vilka tryck som behövs på olika ställen i nätet och vilket tryck som kan levereras från . Med den geografiska utbyggnad av nätet som kan antas ske under de närmaste 2 4 åren kan följande bild ges. Ytterligare kunder kommer till norr om Kraftvärmen byggs ut i Gas nät byggs ut norrut till I och med denna utbyggnad skulle den årliga naturgasanvändningen uppgå till . Beräkningarna visar att denna energimängd är vad som kan transporteras utan att systemet behöver förses med kompressorer eller förstärkas på annat sätt. Att energimängden blir lägre än den tidigare bedömningen på beror sannolikt på att andra antaganden om marknadens geografiska utbredning och lastfaktor. Avgörande för vilken energimängd som kan föras in till är kapaciteten från . Den kapaciteten påverkas av mark- nadsutvecklingen i och hur naturgaslagren där kan använ- das och kommer att användas för att vid behov höja trycket i led- ningen till . Nästa steg blir att komplettera systemet med kompressorer. Historiskt har det största flödet varit till och en grov uppskattning är att detta kan ökas med utan förstärkningar i . Denna kapacitet bedöms vara tillräcklig för att försörja det svenska systemet med ovan redovisade utbyggnad. Med förstärkningar på olika sätt med dubbleringar av ledningar och kompressorer i systemet kan den tidigare kapacitetsuppgiften på betraktas som största möjliga volym från . Ytterligare tillförsel söderifrån kan uppnås om Gas plane- rade ledning, Baltic Gas Interconnector, från byggs. har tillstyrkt byggande av ledningen i ett ytt- rande till regeringen. I kapitel 6 beskrivs pågående och planerade utbyggnader mera utförligt. Med den tidigare monopolsituationen hade vissa aktörer en domi- nerande ställning och avtal som begränsade andra aktörers möjlig- het att konkurrera på lika villkor. I samband med marknads- öppningen har marknaden kännetecknats av en situation där tidigare ingångna avtal skall fungera tillsammans med tariffer och regler anpassade för en fullt konkurrensutsatt marknad. Ett exem- pel är att några distributörer har förbrukat den gas de kontrakterat för vintermånaderna snabbare en planerat. De har vänt sig till leverantören för att köpa ytterligare leveranser i tron att de haft en viss kapacitet i nätet som är bokad och betald räknat. Leverantörens tolkning är att överenskommen energivolym är levererad till distributören och att denne har betalt för gasvolymen inklusive transport oberoende av när i tiden leveransen har skett. För ytterligare leveranser förväntar sig leverantören att distribu- tören även betalar transport enligt transporttariffen som gäller sedan marknaden öppnats. I något fall har importören hävdat kapacitetsbrist i som orsak till att inte leveranserna till viss kund kunnat utökas som denne önskat. Sannolikt har importörens avtal varit sådant att nämnda begränsning fanns i aktuellt avtal med dennes leverantör. har kunden i denna situation kunnat få utökade leveranser genom att vända sig direkt till leverantören i , som inte har några avtalsbegränsningar, och tecknat avtal med denne direkt. Transport i det svenska nätet har därefter avtalats separat. Den utveckling som sker, som innebär att transporterna skiljs från handeln med naturgas, medför att aktörerna i de olika leden i naturgaskedjan bedömer att många av de tidigare avtalsmässiga komplikationerna kommer att försvinna. Till detta kommer att ett led i handelskedjan försvinner när Nova Naturgas säljer sin handelsdel till sin tidigare leverantör , förutsatt att den planerade försäljningen fullföljs. Därmed elimineras ett problem med många aktörer i handelskedjan som ofta påtalats som en fördyrande faktor, inte minst från slutkunderna. I studien har inte kunnat fastställas om tidigare ingångna avtal om transporträtter i har givit, eller kommer att ge, någon part konkurrensfördelar. Enligt Gastra transporterar Nova Natur- gas enligt villkoren i dessa avtal. Gastra kan inte lämna uppgifter om dessa avtal är fördelaktigare än de transporttariffer som tilläm- pas efter marknadsöppningen. Eftersom Nova Naturgas har valt att transportera enligt villkoren i de tidigare avtalen kan förmodas att dessa är fördelaktigare än transport enligt de publicerade tarifferna. Huruvida kommer att åberopa dessa avtal om transporträtt efter att de tagit över handelsverksamheten från Nova Naturgas är ännu en öppen fråga. Enligt de uppgifter som framkommit vid diskussioner kring frågan med ett antal aktörer har det inte fram- kommit några uppgifter om att frågeställningarna skulle ha utretts tidigare. Är det angeläget att detta görs är vår uppfattning att det måste utföras av en konkurrensmyndighet med befogenhet att begära in nödvändiga uppgifter och gå igenom villkoren i avtalen. 6Pågående och planerade utbyggnader av naturgassystemet 6.1Utbyggnad av naturgasnätet i bygger Nova Naturgas ut naturgasnätet med en ledning från via till Stenung- sund. Källa: NOVA Naturgas . Längs den nya ledningen kommer naturgasen främst att användas som en råvara i industrin. Exempel på företag som kommer att gå över till naturgas är Oxo och . I Oxo:s petrokemiska fabrik i kommer gasen att ersätta tjockolja, motsvarande . kommer naturgasen att ersätta gasol, motsvarande . En kortsiktig bedömning för regionen är en marknad på 1,2 1,5 TWh. Någon mer långtgående bedömning har inte funnits att tillgå. 6.2Utbyggnad av kraftvärme i och Ett nytt kraftvärmeverk med naturgas som bränsle är beslutat och kommer att uppföras i i . Driftstarten är pla- nerad . kommer att bli en så kal- lad gaskombianläggning med en eleffekt på 260 MW och en värme- effekt på 290 MW. Bränsleförbrukningen beräknas uppgå till naturgas , vilket motsvarar cirka 3 000 GWh. Det ger en produktion på cirka 1 250 GWh el och 1 450 GWh värme . beräknas kunna täcka av elbehovet och av värmebehovet i . Naturgasen köps direkt från danska och enligt avtal skall de leverera naturgas för användning främst i kraftvärmeverk. driftsförut- sättningar får anses mer säkra med hänsyn till att elpriset och gas- priset är kopplade till varandra i ingånget gasavtal. Ett kraftvärmeverk av samma typ planeras även i , men där har inga investeringsbeslut fattats . I inlämnad tillåtlighets- ansökan ansöks om att få använda 5 600 GWh naturgas i anläggningen. Anläggningen är planerad för värmeeffekten 250 MW och eleffekten 400 MW. Tidplanen för anläggningen är, förut- satt att tillståndet blir klart , att investerings- beslut kan tas . Anläggningen skulle då kunna vara i kommersiell drift 2009. Läggs nuvarande bedömningarna för driften av till bedömda produktion, skulle de båda anläggningarna producera i storleksordningen el och värme. 6.3Sydkraft Gas förprojekterar för Gas har projekterat en förlängning av befintlig ledning upp till för att sedan fortsätta en utbyggnad mot . För tillfället pågår förprojektering av sträckningar från via och mot respektive . En grov tidplan för utbyggnaderna är följande om projekten kommer till genomförande: Gas uppger att det finns en betydande potential i förutsatt att de rätta förutsättningarna kan skapas. I området norr om finns 10 15 större potentiella kunder i form av kraftvärmeverk, massa- och pappersindustri och stål- industrier. I ett femtonårsperspektiv bedöms en marknadspotential på föreligga i området. I ett kortare perspektiv bedömer Gas att marknaden upp till har en tillkommande potential på . Kartan visar schematiskt Gas planer för utbygg- nad i 6.4Fortum planerar för och Bergslagen Förprojektering för att främst nå och Bergslagen har påbörjats. Följande marknadsbild har identifierats: Källa: Svensk Naturgas/Fortum. Redovisad marknadsbild inkluderar delar av och och överlappar delvis Gas marknadspoten- tial för deras Mellansverige-projekt. Naturgasen har blivit ett allt större energislag för världens energi- försörjning. En starkt bidragande orsak till den denna utveckling är att naturgasen spelar en allt större roll som en huvudstrategi i miljö- och klimatpolitiken i många länder. Huvudanledningen till detta är att naturgasen starkt bidrar till att reducera koldioxid- emissionerna om den ersätter andra fossila bränslen och då främst olja och kol. Naturgasen har även avsevärt lägre emissioner av bland annat stoft, tungmetaller och svavel än olja och kol men även i jämförelse med andra bränslen har naturgasen lägre emissioner. har konsumtionen av naturgas ökat med i genom- snitt och den totala användningen av naturgas i världen uppgår till (2002). Denna användning utgör av den totala kommersiella energianvändningen globalt. Enligt IEA:s prognoser kommer efterfrågan på naturgas att fördubblas och naturgasens andel av den totala energianvändningen att öka till 28 procent12. Även i EU:s medlemsländer svarade naturgas för av den totala energianvändningen , vilket kan jämföras med en andel på i . Naturgasens andel av den totala energianvändningen i olika länder varierar, från någon pro- cent i och till av den totala energianvändningen i Storbritannien13. Naturgasproduktionens fördelning i världen visar en annan för- delning än för olja. Produktionen av naturgas är starkt koncentre- rad till och , vilka tillsammans svarade för av den totala produktionen 2002. I har och störst produktion av naturgas. 12World Energy Outlook , IEA. Produktion och konsumtion per region i miljarder m3 I Figur 20 visas en sammanställning av kända naturgasreserver i världen. De största kända samlade naturgasreserverna finns i Ryss- land () och i (). Endast 2 pro- cent av reserverna finns inom EU. Totalt beräknas de kommersiellt utvinningsbara reserverna i världen uppgå till och beräknas, med dagens användning, räcka . Kända naturgasreserver i världen , miljarder kubik- meter Kartan i Figur 21 visar det europeiska naturgassystemet samt planerade utbyggnader. Observera att kartan endast visar större överföringsledningar. De regionala och lokala näten till- kommer och de är i vissa områden mycket förgrenade. Källa: Eurogas. Naturgasfyndigheternas geografiska läge tillåter inte alltid att rör- system byggs för transporter till användare. En växande del av naturgasen distribueras därför som vätskeformig naturgas, LNG. är flera LNG-terminaler under uppförande i . Befint- liga LNG-terminaler samt de som är under uppförande är marke- rade på kartan i Figur 21. LNG har främst varit aktuellt, där avstånden mellan produktion och användare varit för stort för rörtransport eller där det inte varit tekniskt möjligt att bygga rörledningar. På större marknader används LNG också för att möta korttidsvariationer och säkra säsongsmässig lastutjämning. kan också användas för introduktion av naturgas på marknader under uppbyggnad till volymer som kan motivera ledningsbyggnad. 7.2Trender för prisutveckling i ett urval av europeiska länder Nedan redogörs för prisutvecklingen för olika kategorier av slut- kunder. Den historiska prisutvecklingen redovisas i Figur 22 för hushållskunder och i Figur 23 för industrikunder. Urvalet av länder har gjorts mot bakgrund av att , och har en väl utbyggd infrastruktur för naturgas och har använt naturgas . har en speciell situation genom att de får leveranser enbart österifrån och på samma sätt som endast har en tillförselväg. har tagits med, eftersom naturgasleveranserna till kommer från, eller via, . Här är det dock viktigt att påpeka att statistiken över natur- gaspriser inte är helt tillförlitlig, främst på grund att det finns få aktörer på naturgasmarknaden i jämförelse med exempelvis elmark- naden, men även att priserna för slutkunderna varierar med vilken typ av tariff och avtal som slutkonsumenten har. I denna jämförelse redovisas IEA:s prisstatistik. Den är baserad på genomsnittspriser för olika slutkunder i respektive land. Genomsnittspriset för de olika slutkundskategorierna har beräknats utgående från uppgifter om kostnader per levererad enhet naturgas till hushållskunder och uppgifter om intäkter per enhet leverans till industrikunder från gasleverantörerna. Naturgaspriser för hushållskunder 1993 2003, exklusive skatt och moms, öre/kWh Källa: Energy Prices & Taxes, 1:st Quarter 2004, IEA. Anm: Priserna för hushållskunder är ett genomsnittspris för samtliga slutkunder i övrigsektorn. Det beräknas genom uppgifter om naturgasföretagens genomsnittliga kostnader per enhet gas- leverans till hushållskunder. Som framgått innehåller den här typen av statistik flera felkällor och figurerna har tagits med främst för att spegla trenderna i de olika länderna. Att göra direkta prisjämförelser mellan länderna utifrån denna statistik är mindre lämpligt. : Tendensen i är att priserna har fallit . Det låga priset kan vara en indikation på att statistiken inte är helt tillförlitlig. : Har haft förhållandevis stabila priser det finns statistik för. : Inflationen har varit högre än i de övriga länderna som undersökts, speciellt , vilket kan förklara trenden med stigande priser där. : Trenden är stigande priser . Inflationen har inte, som i , varit högre än i övriga undersökta länder. : Möjligen kan man utifrån statistiken för dra slut- satsen att prisnivån där är lägre än i de andra länderna, men trenden är att de har stigit och hamnat på en högre nivå . Naturgaspriser för industrikunder 1993 2003, exklusive skatt Anm: Uppgifter för saknas. Källa: Energy Prices and Taxes, 4:th Quarter 2003, IEA. Priserna för industrikunder är ett genom- snittspris för samtliga slutkunder i industrisektorn. Det beräknas genom uppgifter om naturgas- företagens genomsnittliga intäkter per enhet gasleverans till industrikunder. Naturgaspriserna till industrikunder har legat på en relativt sett stabil nivå mellan och , vilket visas i Figur 23. har dock priserna stigit i samtliga redovisade länder. : Uppgifter för saknas vad avser industri- statistiken. : Har haft förhållandevis stabila priser det finns statistik för. : Inflationen har varit högre än i de övriga länderna som undersökts, speciellt , vilket kan förklara trenden med stigande priser där. : Trenden är stigande priser . Inflationen har inte, som i , varit högre än i övriga undersökta länder. : Möjligen kan man utifrån statistiken för dra slutsatsen att prisnivån där är lägre än i de andra länderna men att den steg kraftigt för att därefter hamna på en högre nivå . Vid jämförelser av priser är det viktigt att valutakursernas ändringar beaktas. Minskningen i kan åtminstone delvis förklaras av att priserna är omräknade i svenska kronor, och kronan har stärkts mot det brittiska pundet mellan . Utredningens frågeställningar spänner över ett brett område. Det finns ett behov av att frågeställningarna belyses ur flera perspektiv och djupare än vad som varit möjligt inom ramen för denna översiktliga studie. Den marknadsöppning som påbörjats inom hela EU har medfört stora omstruktureringar och förändringar . Transportbolag har bildats, spothandeln utökats, gamla villkor i avtal måste omförhandlas och de olika aktörernas roller förändras. Med utgångspunkt från en beskrivning av hur naturgasmark- naden ser ut i och vilka villkor som gäller beskrivs i rapporten de förändringar som redan har skett och vilka som kan förväntas. Handel med naturgas har kännetecknats av stora investeringar. Det har medfört att alla aktörer har haft ett behov av långa avtal för att säkerställa en trygg avkastning på insatt kapital. Avtalstider har varit vanliga och även upp till har förekommit. De större kunderna och distributörerna har, på en monopolmarknad, varit beredda att ta på sig volymrisker genom så kallade take or pay-avtal. Säljaren av gas har tagit prisrisken genom att erbjuda prisföljning mot främst olja men även kol. Prissättningsprincipen har ifrågasatts, speciellt med höga oljepriser. Kunden har dock garanterats att naturgasen alltid är konkurrens- kraftig mot olja. På marknader med utbyggd infrastruktur med flera tillförsel- vägar går utvecklingen mot ett eget pris på gasen och den direkta prisföljningen mot olja i avtalen minskar. Det finns sju mer eller mindre utvecklade marknadsplatser för naturgas i , så kallade hubs. betraktas som den mest utvecklade öppna marknaden , men även i sker en liknande ut- veckling. Genom The Interconnector, ledningen som förbinder och , kopplas marknaderna fysiskt till varandra och priserna på dessa marknader har en tydlig koppling. då The Interconnector var tagen ur drift gick spotpriserna i och på europeiska kontinenten isär. När ledningen åter togs i drift återgick priserna till samma nivå. På en gemensam marknadsplats kan naturgas från olika leverantörer konkurrera med varandra och handeln styras av utbud och efterfrågan. Även om dessa marknadsplatser utvecklas, tror flera bedömare att de stora bilaterala avtalen kommer att ha ett inslag av följning mot oljeprisets utveckling, . För slutkunderna innebär marknadsöppningen att en mindre del av priset blir rörligt och sannolikt kommer den del av priset som relateras till olje- prisutvecklingen att minska. bedöms utvecklingen att gå mot en mer enhetlig prisnivå för hela . Den svenska och delvis även den danska marknaden ligger lite vid sidan om de etablerade marknadsplatserna och påverkas ännu inte speciellt mycket av prisutvecklingen på dessa. Nya förbindelser mellan Dan- mark och kontinenten planeras och kommer dessa till stånd på- verkar de utvecklingen av gemensamma marknadsplatser. Med den vertikala integration som varit rådande, där stora aktörer har haft flera roller i försörjningskedjan, har inte handeln med naturgas utvecklats på ett marknadsanpassat sätt. Marknads- öppningen har redan resulterat i nya produkter och prissättnings- modeller. Olika aktörer på marknaden bedömer att konkurrens- utsättningen av handeln med naturgas kommer att leda till allt mer kundanpassade erbjudanden. Ett exempel på anpassning är danska DONG:s avtal med , där en följning mot elpris- utvecklingen sker för den gas som används för elproduktion, medan gasen som används för värmeproduktion prissätts på ett mer traditionellt sätt. Flera distributörer och större kunder har en stark tro på att handeln kommer att fungera bättre än tidigare och oroar sig mera för utvecklingen vad anser transporttariffernas utform- ning. Genom tidigare ingångna avtal kan till exempel en distributör ha åtagit sig att ta emot en minsta volym naturgas från sin leverantör genom ett take or pay-avtal. När avtalet tecknades var inte distri- butören konkurrensutsatt, vilket medförde att ingen annan leveran- tör kunde konkurrera på slutmarknaden. I och med öppningen av marknaden uppstod konkurrens på slutmarknaden och i några fall har distributören passerats i försäljningskedjan genom att leve- rantören sålt gas direkt till slutmarknaden. I och med take or pay-avtalet har distributören förbundit sig att ta emot gas som han inte längre har full avsättning för. Så länge tidigare ingångna avtal löper kommer beskriven situation att kvarstå. Det kan tyckas naturligt att detta skall regleras mellan aktörerna så att den som mister sin kund kompenseras genom en sänkning av take or pay- volymen. Hur åtagandena skall reduceras beror dock på hur avtalet i övrigt är utformat, vilket gör att den uppkomna situationen måste lösas från fall till fall. Efter att ha intervjuat ett flertal kunder, distributörer och leverantörer är vår uppfattning att marknaden kan hantera de problem som eventuellt uppstår. Några aktörer kommer sannolikt att drabbas ekonomiskt.