sou · GSB397 · 2005-01-01 00:00:00 — Även föreslagna insatser i de tidiga barnaåren och för att engagera föräldrar bör ha en socialt utjämnande effekt. Insatser för att stärka självförtroende i lärandet har stor betydelse, speciellt för ungdomar från miljöer utan studietradition. En grundläggande för- måga att använda matematik för sin privatekonomi minskar risken för problem med krediter, kronofogde och sociala myndigheter. Sammantaget gör vi bedömningen att de föreslagna insatserna kommer att kunna minska social skiktning relativt matematik- kunnande inom utbildningssystemet, från förskola till högskola. Att utbildningssektorn och näringslivet måste utveckla ett närmare samarbete betonas starkt i betänkandet, såväl i Delegationens ställningstaganden som i olika delförslag. Insatser som stärker samarbetet mellan matematikundervisningen på yrkesprogrammen och det lokala näringslivet kan öka ungdomars intresse för de små företagen på orten och matematikperspektiv på produktionen kan ge positiva bieffekter för företagen. Insatser för att stärka profes- sionsanknytningen av högre matematikstudier gynnar såväl mindre som större företag vad gäller produktion och rekryteringsmöjlig- heter. Eftersom själva matematiksatsningen i hög grad kommer att engagera nätverk och kluster samt en mängd olika mindre aktörer kommer även småföretagsamheten inom själva utbildningssektorn att gynnas. Sammantaget gör vi bedömningen att de föreslagna insatserna kommer att gynna små företag både direkt och indirekt i ett längre perspektiv. Sysselsättning och offentlig service i olika regioner Vikten av goda kunskaper i matematik, naturvetenskap och teknik betonas kraftfullt i våra ställningstaganden och förslag. Ett sådant kunnande är grundläggande för ekonomisk tillväxt och social välfärd. Insatser för att öka intresset för och insatser för att öka rekryteringen av kvinnor och ungdomar från icke- akademiska miljöer skapar möjligheter att utnyttja en omfattande latent begåvningsreserv i samhället. Det är också känt att bristande kunskaper i matematik ofta utestänger ungdomar och vuxna från vidare studier, vilket har en negativ inverkan på sysselsättningen och kan skapa ökat behov av offentligt ingripande i form av stöd, bidrag med mera. Våra förslag är inte riktade till speciella regioner, men insatserna stimulerar samhällsutvecklingen i stort. Betoningen på att utveckla samarbetet mellan lokalt näringsliv och skola kan öka intresset för regionens näringsliv och förbättra rekryteringen till regionens företag. Även själva matematiksatsningen kommer att förbättra sysselsättningen, speciellt inom utbildningssektorn, och inriktningen på att engagera lokala aktörer är bra ur regional- politisk synvinkel. Sammantaget gör vi bedömningen att de föreslagna insatserna gynnar sysselsättning och ekonomisk utveckling generellt och att vissa insatser kan minska obalansen i regional sysselsättning. Våra förslag kan indirekt minska brottsligheten på så sätt att risken för tidig utslagning och arbetslöshet minskar om våra ungdomar redan i får relevant stöd och stimulans för att utveckla bl.a. sitt matematikkunnande. Som tidigare nämnts utestänger ej godkända resultat i matematik från många studievägar och yrkes- utbildningar. Även inom folk- och vuxenutbildningen är ångest och blockeringar inför ämnet vanliga, vilket kan minska möjligheter till omskolning och vidareutbildning. Arbetslöshet, sviktande själv- förtroende och socialt utanförskap kan i sin tur bädda för kriminalitet. Sammantaget gör vi bedömningen att de föreslagna insatserna inte direkt minskar brottsligheten, men att de indirekt kan komma att minska risken för socialt utanförskap som i sin tur kan leda till kriminalitet. Våra förslag påverkar inte direkt uppgiftsfördelningen mellan stat och kommun, behovet av statlig regelstyrning, nya rättigheter för medborgarna eller den lokala demokratin. Själva matematik- satsningen förutsätter ett utvecklat samarbete mellan olika aktörer, där kommunerna är en mycket viktig part, men samarbetet förutsätts ske under frivilliga former och på initiativ från de kommuner som vill delta. Sammantaget gör vi bedömningen att våra förslag inte påverkar det kommunala självstyret. Våra förslag innefattar inte någon särskild behandling av person- uppgifter och får inte några konsekvenser för den personliga integriteten. Förslagen avser inte heller frågor som kan beröra bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen, sekretesslagen, arkiv- lagen, personuppgiftslagen eller Datainspektionens föreskrifter och allmänna råd. Sammantaget gör vi bedömningen att våra förslag på insatser inte får konsekvenser för den personliga integriteten. Våra förslag är förenliga med EU:s strategiska utbildningsmål, där matematikämnet belyses utifrån aspekterna bildning, medborgar- skap och arbetsliv. De särskilda satsningar vi föreslår för att öka intresse och rekrytering till motsvaras av ett liknande EU-förslag. Vi har även velat betona det matematiska språkets internationella karaktär och att matematikkunnande är en internationellt gångbar kompetens. Den mångfasetterade syn på matematik, matematik- lärande och matematikkunnande som genomsyrar våra ställnings- taganden har sin motsvarighet i internationellt uppmärksammade utvecklingsarbeten. Vi har ordnat en internationell forskarkonfe- rens med teman från regeringens direktiv och utifrån denna byggt nätverk och utbytt kunskaper och erfarenheter. Den föreslagna projektledningen bör också ha en internationell referensgrupp för att knyta an till relevanta nätverk i andra länder. En konsekvens av genomförandet torde vara att nya kontaktytor och nätverk som gynnar utbyte med internationella miljöer kommer att skapas. Slutligen stämmer den generella inriktningen på våra ställnings- taganden, t.ex. allas rätt till god utbildning och bildning, väl överens med fyra grundpelare: learning to know, learning to do, learning to be, learning to live together. Sammantaget gör vi bedömningen att såväl delegationens arbets- sätt som de föreslagna insatserna gynnar internationella kontakter samt går i linje med EU:s och strävanden på utbildningsområdet. Av , ordförande i Arbetet med detta betänkande har inneburit en spännande utmaning för alla i delegation och sekretariat. Vårt förhållningssätt har genomsyrats av framtidstro och tillförsikt. Grundläggande har varit en stark tilltro till alla människors förmåga och vilja att lära och till den utvecklingspotential som finns i lärarkåren och utbildningssystemet i stort. Vi har valt att betrakta utbildning och lärande i alla former som en helhet; från förskolebarnets gryende matematiska föreställningsvärld till den vuxna människans bruk av matematik för privatliv, yrkesliv, medborgarskap och bildning. Vårt öppna arbetssätt har lett till att ett stort antal personer och miljöer bidragit med bakgrundsmaterial, förslag och idéer. Å delegationens vägnar, vill jag rikta ett särskilt tack till delegationens sju arbetsgrupper med referenspersoner som sakkunnigt tagit fram och strukturerat ett omfattande underlag och bidragit med sina synpunkter. Ett varmt tack även till de tusentals personer, lärare, elever, studenter och andra verksamma inom utbildningsområdet, som engagerat och aktivt deltagit i våra regionala konferenser, i biennal och biennetter, vid hearingar och samråd. Jag vill också uppmärksamma alla matematiker som gett fördjupade perspektiv på ämnet och dess tillämpningar samt de forskare kring inlärning och undervisning i matematik som bidragit med sin omfattande kompetens. En ström av rapporter, utredningar, information om utvecklingsarbeten, brev/e-brev, telefonsamtal, tidningsartiklar och personliga besök har gett delegationen ytterligare underlag och visar att matematikutbildning engagerar människor i alla åldrar och yrken. Sist men inte minst vill jag tacka mina kolleger i delegationen, i sekretariatet och i kansliet som engagerat och uthålligt med entusiasm och kompetens genomfört ett omfattande analys- och syntesarbete. Ett stort tack till alla som har gjort arbetet med detta betänkande till en fascinerande resa genom svensk utbildnings- och nutids- historia med sikte . Det finns nu ett unikt tillfälle att knyta an till den rörelse, de förankringar och de förhoppningar som redan finns och som delegationens öppna arbetssätt medverkat till att ytterligare stärka. Jag vet att alla berörda vill se detta betänkande mer som en upptakt än en avslutad utredning. är det hög tid att lyfta matematiken! Aasa, E. m.fl. (1995). Matematik – ett kärnämne. , M. m.fl. (2004). Eleverna har mycket dåliga förkunskaper i matematik. (2003). Recruitment to scientific and technical studies in . U/DK 2003 11-18 (opublicerat). Arbetsmaterial från delegationens arbetsgrupper Förskola–skolår 2, Skolår 1–8, Skolår 7–12, Skolår 11–högskola, Vuxenutbildning och folkbildning, Lärarutbildning/kompetensutveckling och Arbetsliv/samhälle/bildning/demokrati (opublicerat). (red.) (2004). Spelplats – det matematiska kulturarvet (opublicerat). , P.-O. (2003). Mathematics teachers and their teaching: A survey study (Studies in Educational Sciences, 191). : Acta Gothoburgensis. (2002). MatBIT: matematisk begreppsbildning och IT. : mätningar, . , , , M. & Lingefjärd, T. (2004). technology when teaching mathematics. Medlemsblad No 9, 2004, forskning, 25–33. (red.) (1999). Datorstödd eller datorstörd matematik- undervisning. (skriftserie 1999:4 S). & Grevholm, B. (2004). The didactive devide and the education of teachers of mathematics in . Nordic Studies in Mathematics Education, 9 (2), 123–144. 2002/03:UbU6. Jämställdhet inom utbildning och forskning. Bickham, N., Halldén, O. & , I. (1991). : Allmänna förlaget. (2004). Analysschemat i användning. Nämnaren 31(3), 23-27. , O. (2003). Matematikdidaktiken i : en läges- beskrivning av forskningen och utvecklingsarbetet. & Nationellt centrum för matematikutbildning, . (2004). På jakt efter matematiken (opublicerat). & , H. (2004). , , 27–2, 2004. Springer, s.10–11. (2004). Matematik för fortsatta studier – En kvantitativ undersökning gjord på uppdrag av (opublicerat). & , P.-A. (2003). Nämnaren 30 (3), 46–51 och Nämnaren 30 (4), 47–53. , L., Håstad, J. & Laptev, A. (2003). Studenterna allt sämre i matematik. & , F. (2000). , B., , , , G., , B., Lambdin, D., , , Wallby, A. & Wallby, K. (red) (2004). Interna- tional perspectives on learning and teaching mathematics. (2003). Future: Changing the Culture of and Science Education to Ensure a Competitive Workforce. Devlin, K. (1997). Mathematics: the science of patterns: the search for order in life, mind and the universe. : Scientific American Library. & , I. (1999). Förskolebarn i matematikens värld. Validering m.m.: fortsatt utveckling av vuxnas lärande. Innovativa : en strategi för tillväxt genom Ds U 1986:5. Matematik i skolan: översyn av undervisningen i matematik inom skolväsendet. (2001). Svårt att lära – lätt att undervisa? Om kompetensutvecklingsinsatser för lärare i matematik 1965–2000. : Nationellt centrum för matematikutbildning, . (2001). En fråga om frågor: hur lärares frågor i klassrummet gör det möjligt att få reda på elevernas sätt att förstå det som undervisningen behandlar i matematik och naturvetenskap (Studies in Educational Sciences, 168). : Acta universitatis Gothoburgensis. & , W. (2001). Mathematics unlimited – 2001 and beyond. (red.) (2004). Democracy and participation: a challenge for special needs education in mathematics. Europeiska kommissionen (2002). Utbildningen i : olika system, gemensamma mål 2010. : officiella publikationer. European Commission (2003). Implementation of Education & Training 2010 working programme: Increasing participation in math, science and technology. (Elektroniskt). Tillgänglig: education/, . European Commission (2004). First analysis of the 2004 ´mapping´ exercise. Working group Mathematics, Science and Technology (opublicerat). Grevholm, B. (2001). : Nationellt centrum för matematikutbildning, Grevholm, B. (2004). A Nordic graduate school in mathematics education starts in 2004. Nordic studies in mathematics education, 9 (1), 75–76. (2003). Vad är kunskap? : En diskussion om praktisk och teoretisk kunskap. & , E. (2002). Ekonomiska resursers betydelse för pedagogiska resultat. & Mouwitz, L. (2002). Vuxna och matematik: ett livsviktigt ämne. : Nationellt centrum för matematik- utbildning, . (2002). Finnish Knowledge in Mathematics and Sciences in 2002: final report of LUMA Programme. Å., Kilborn, W., , H., Maerker, L. & , M. (2004). Yrkesprogrammen glöms i debatten. , J., , C. (2004). Dreams of Calculus Perspectives on Mathematics Education. , O. (2004). Ett paradigmskifte i matematiken? Svenska Matematikersamfundets Medlemsutskick, , s. 26–29. (1999). Räcker kunskaperna i matematik? (2002). Utvärdering av matematikutbildningar vid svenska universitet och högskolor (rapportserie 2002:5 R). (1999). Skolan, ungdomarna och industrin: företagens syn på unga medarbetare. Ingelstam, L. (2004). Kampen om kunskapen. & , G. (1996). Visar TIMSS att vi är på rätt väg? Nämnaren 23 (4), 2–7. (1995). Nationell utvärdering av grundutbild- ningen i matematik. (1995:5). Kilpatrick, J., Swafford, J. & Findell, B. (red.) (2001). Adding it Up: Helping children learn mathematics. Kiselman, C. & , J.-E. (1996). I National- encyklopedin. Bd.13, s. 142–143. (2003). Kunskapsbedömning: Hur, vad och varför? : Myndigheten för skolutveckling. Kärrby, G. (1991). 22.000 minutes in preschool: 5–6 year old children's activities, language and group constellations in Swedish preschools. Leder, G., , G. & Grevholm, B. (2004). The Swedish graduate school in mathematics education: , birth and development of a new doctoral program. Nordic Studies in Mathematics Education 9 (2), 165–182. , S., Linnakylä, P. & , A. (red.) (2003). Northern Lights on – Unity and diversity in the Nordic countries in 2000. (2004). unga vill leva det goda livet. (2003). A framework for analysing qualities of mathe- matical reasoning. (2004). Dessa undervisar i svensk skola: tjänstgörande lärare utan pedagogisk utbildning: rapport från och . (Elektronisk) Tillgänglig: , (). Löwbeer, H. (1977). 'Situationen har försvårats'. Löwing, M. (2004). Matematikundervisningens konkreta gestaltning: en studie av kommunikationen lärare – elev och matematik- lektionens didaktiska ramar (Studies in Educational Sciences, 208). : Acta Universitatis Gothoburgensis. Mouwitz, L. (2001). Hur kan lärare lära? : internationella erfaren- heter med fokus på matematikutbildning. : Nationellt centrum för matematikutbildning, . Myndigheten för skolutveckling (2003). Baskunnande i matematik. : Myndigheten för skolutveckling. Myndigheten för skolutveckling (2004). Naturvetenskap och Teknik är Kultur, Utveckling och Lärande. (Slutrapport från Not- projektet) (opublicerat). (2000). Principles and Standards for School Mathematics. Reston, VA: NCTM. (1982). och tillämpad matematik. : Naturveten- skapliga forskningsrådet. (1995). International review of Swedish research in mathematical sciences. NCM (2001). Hög tid för matematik. : Nationellt centrum för matematikutbildning, . (2004). Attityder till matematik (opublicerat). & , T.H. (2002). Kompetencer og matematiklæring: Ideér og inspiration til udvikling af matematikundervisning i . (2004). Rätt mätt på prov: om validering av bedöm- ningar i skolan. (Akademiska avhandlingar vid , , 71). (2001). Knowledge and skills for life: First results from the programme for international student assessment () 2000. (2002). Matematikdidaktik – en vetenskap? Dagens forskning 1(23), 24. (2003). Bedömning och betygsättning. I Baskunnande i matematik. : Myndigheten för skolutveckling, s. 60–75. (2003b). Resultat av diagnostiska prov i matematik för nyantagna teknologer vid civilingenjörslinjerna , 1973– 2003 (opublicerat). Pietilä, A. (2003). Fullfilling the criteria for a good mathematics teacher. Reformering av högskoleutbildningen. 1976/77:59. Om utbildning och forskning inom högskolan m.m. Prop. 2000/2001:72. Vuxnas lärande och den fortsatta utvecklingen 2003/04:83. Regeringsuppdrag U1999/3992/S. Uppdrag till universi- tet rörande undervisningen i matematik. Regeringsuppdrag U2001/3808/V. Uppdrag till universi- tet om kartläggning och analys av de insatser som behöver göras för att stärka vuxnas lärande i matematik. & , A. (2000). Köns- och socialgrupps- skillnader i matematik: orsaker och konsekvenser (IPD-rapporter Nr 2000:20) : didaktik, (1999). Variationens pedagogik: skilda sätt att behandla ett matematiskt innehåll. (Studies in Educational Sciences, 129) : Acta Universitatis Gothoburgensis. SCB (2004a). Utbildning och fortbildning i matematik bland lärare i (opublicerat). SCB (2004b). Studie av gymnasielärares ämneskompetens och önske- mål om kompetensutveckling (opublicerat). Skollagen SFS 1985:1100. (1996a). Svenska 13-åringars kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv (nr 114). (1996b). Grunden för fortsatt lärande. studie av vuxnas förmåga att förstå och använda tryckt och skriven information (nr 115). (1998). Kunskaper i matematik och naturveten- skap hos svenska elever i gymnasieskolans avgångsklasser (nr 145). (2001a). Svenska femtonåringars läsförmåga och kunnande i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv (nr 209). (2001b). Att bygga en ny skolform för 6-åringarna. Om integrationen förskoleklass, grundskola och fritidshem (nr. (2002). Att bedöma eller döma: tio artiklar om bedömning och betygssättning. (2003a). Slutredovisning av uppdrag till avseende stöd till utveckling av förskola, skola och vuxenutbildning m.m. (Dnr: 2003:338). (2003b). Lusten att lära – med fokus på matematik: nationella kvalitetsgranskningar 2001–2002 (nr 221). (2003c). Tid för lärande: nationella kvalitetsgranskningar 2001–2002 (nr 222). (2003d). Ämnesprov i svenska och svenska som andra språk, engelska och matematik för skolår 5 . (2003e). Gymnasieskolans kursprov /2003: En resultatredovisning. (2003f). Attityder till skolan 2003. Elevernas, lärarnas, skolbarnsföräldrarnas och allmänhetens attityder till skolan (211). Det nationella provsystemet – vad, varför och varthän? Bilaga till svar på ett regeringsuppdrag (U2003/2060/S). (2004a). Internationella studier under : svenska resultat och erfarenheter. (2004b). Resultaten av ämnesproven för skolår 2003. (2004c). Förskola i brytningstid: nationell utvärdering av förskolan. (2004d). Att visa vad man kan: en samling artiklar om ämnesproven 5. 2001/02:188. Utbildning för kunskap och jämlikhet – regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxen- utbildning. (2004). Making mathematics count: the report of Professor 's inquiry into post-14 mathematics education. Tre vägar till den öppna högskolan. Stedøy, I. (red.) (2004). Mathematics Education – The Nordic : a pre ICME-10 production. & , I. (2002). Läs- och skrivsvårigheter och lärande i matematik. : Nationellt centrum för matematikutbildning, . Strässer, R., , G., Grevholm, B., . (red.) (2004). Educating for the Future: Proceedings of an International Symposium on Mathematics Teacher Education: Preparation of Mathematics Teachers for the Future, , , 5–7 2003. för matematikdidaktisk forskning (SMDF) (2004). Medlemsblad No 9, , 2004. (1995). Applied Mathematics in for Sciences. : Teknik- vetenskapliga forskningsrådet. (red.) (2003). pre- conference to ICME 10, 2004. (2004). Matematik i media 030215–040401. (opublicerat). Trondman, M. (2003). Kulturmönster och livschanser. En empirisk översikt. Utdannings- og forskningsdepartementet (2004). : strategi for styrking av realfagene 2002–2007. : Utdannings- og forskningsdepartementet. Valijärvi, J., Linnakylä, P., Kupari, P., , P. & Arffman, I. (2002). The Finnish Success in and some Reasons Behind It: 2000. Wallby, K., , S. & , P. (2001). Elevgrupperingar – en kunskapsöversikt med fokus på matematikundervisning. (2003). Matematiken och matematikutbildningen i (opublicerat). (1993). syn på kunskap och kompetens inför 2000-talet. (Agenda 2000 Nr 1). (Ds 1993:92). (1991). Nämnaren 18 (3/4), 41–42. Beslut vid regeringssammanträde . En delegation skall utarbeta en handlingsplan med förslag till åtgärder för att förändra attityder till och öka intresset för matematikämnet samt utveckla matematikundervisningen. Den skall också syfta till att öka intresset för fortsatta studier inom områden som matematik, naturvetenskap och teknik. Handlings- planen skall omfatta hela området från förskola till högskole- utbildning. Vikten av goda kunskaper i matematik är obestridlig. Det handlar om allt från vardagskunnande till förutsättningar för ett livslångt lärande, samt att förvärva den kompetens och problemlösnings- förmåga som krävs för lärande i andra ämnen och för ett aktivt deltagande i samhälls- och yrkesliv. Generellt användbara färdigheter som logiskt tänkande, abstraktionsförmåga, argumenta- tionsanalys, kommunikations- och problemlösningsförmåga utvecklas, tillämpas och tränas inom matematiken. Därför är det naturligt att matematik tillhör basämnena i , att godkänt betyg utgör ett behörighetskrav till gymnasieskolan och att det är ett kärnämne i gymnasieskolan. Matematikkunskaper hjälper oss att förstå komplexa sammanhang och är en förutsättning för såväl vår gemensamma välfärd som den enskildes möjligheter att t.ex. kunna granska och värdera argument i den politiska debatten om användningen och fördelningen av våra gemensamma resurser. Människor med goda kunskaper i bl.a. naturvetenskap och teknik är av avgörande betydelse för att skall fortsätta att utvecklas som ett industriellt föregångsland med effektiv resursanvändning och hållbar ekonomisk, social och ekologisk utveckling. Även inom många andra områden behövs goda matematikkunskaper för att uppnå ett framgångsrikt resultat. Matematik och dess tillämpningar bidrar till utvecklingen inom en mängd områden som t.ex. elektronik, kommunikation, ekonomi, biologi och medicin, men också inom konst, musik och film. Eleverna i den svenska skolan uppvisar relativt goda resultat i internationella undersökningar. I den senaste s.k. PISA-undersök- ningen ligger svenska elevers matematikresultat något över OECD-genomsnittet, medan intresset för matematik ligger något under. Det räcker inte, resultaten behöver bli bättre. Regeringens ambition är att svenska elevers resultat skall vara ledande vid internationella jämförelser. Alltför många elever i uppnår inte målen för betyget Godkänd i ämnet matematik. I gymnasieskolan når inte en stor grupp elever, främst på program med yrkesämnen, godkänd- nivå på de nationella proven. Variationen i resultat mellan klasser, skolor och kommuner är dock stor. Rapporter från landets tekniska högskolor visar att spridningen på de studerandes förkunskaper ökat och att resultaten i de inledande matematikkurserna försämrats. Det är enligt regeringens uppfattning av vitalt intresse att matematikundervisningen utvecklas så att elevernas intresse för och kunskaper i matematik ökar. Inte minst gäller det flickor, som trots goda resultat i , i högre utsträckning väljer annan inriktning än matematiken och det naturvetenskapliga utbildnings- området i sina fortsatta studier. Behovet av pedagogisk förnyelse Det är viktigt att tidigt stärka elevernas tilltro till sin egen förmåga och att de utvecklar positiva attityder till lärande och utbildning. Inte minst gäller detta för många elever med utländsk bakgrund. Här har matematiken en särställning. Elever som tidigt under skolgången upplever svårigheter med matema- tiken väljer av naturliga skäl inte matematikintensiva utbildningar i gymnasieskolan eller . svårigheter i bl.a. ämnet matematik utgör för många människor ett påtagligt hinder för att återuppta studier som vuxna. Matematiken är en vetenskap som utvecklas och förändras. Matematiken vinner nya användningsområden i samhället medan skolämnet matematik alltför ofta och felaktigt betraktas som givet och färdigutvecklat.