sou · GSB316 · 2005-01-01 00:00:00 — Vidare skulle klara incita- ment i form av nya programutbud och tilläggstjänster i anslutning till programmen vara en förutsättning för att lyssnarna skulle köpa ny utrustning. I inleddes digitala radiosändningar i , och och i , . förfogar över ett stort frekvensutrymme för DAB-sändningar och mot denna bakgrund har gjort en frekvensplanering som innebär att samtliga FM och har en digital kanalplats som väntar på dem. Varje station väljer själv när utrymmet skall tas i anspråk. Vem som skall vara ansvarig för multiplexeringen är inte reglerat. Introduktionen av digital radio i har inte syftat till att skapa mer utrymme för radio. Tanken har istället varit att varje station får utrymme för digitala sändningar av samma innehåll som sänds analogt i FM eller AM. Några sändningstillstånd till helt nya digitala radiokanaler har därför inte meddelats. Radiobranschen har ansett att det skulle innebära alltför stora fördelar för nya aktörer om de kunde gå in i digital radio med möjlighet att sända helt nytt programmaterial. Frågan om hur mycket kapacitet som kan används för andra tjänster än radio har ännu inte reglerats. Generellt gäller att tillräck- ligt utrymme skall ges för en radiosignal av hög kvalitet och program- företagen har rätt att sälja delar av den kapacitet som inte används för ljudradiosändningar. Bedömare antar att frågan om utnyttjandet av överkapaciteten kommer att regleras närmare av myndigheterna när sändningarna fått större spridning. Ett problem som uppmärksammats i är att kostnaderna för en del av radiostationerna skulle bli mycket höga med DAB- systemet och bedömare anser att vissa AM-sändare och FM-sändare sannolikt aldrig kommer att kunna ersättas med digitala sändningar. Det har också förts resonemang om att eventuellt komplettera de digitala radiosändningarna i glesbebyggda områden med sändningar via satellit. meddelades det sändningstillstånd till 15 nya i (elva kommersiella och fyra public service). Sändningarna i den första av de fyra planerade multiplexerna startade och sändningarna i de övriga tre multiplexerna startade . fanns det dessutom 24 stationer i (20 kommersiella och fyra public service), 15 i (elva kommersiella och fyra public service), 12 i (åtta kom- mersiella och fyra public service) och 6 i (två kommersiella och fyra public service). Vidare har det planerats för ytterligare stationer i andra kanadensiska städer. /2004 sändes det över 60 DAB-kanaler i och sändningarna kunde tas emot av cirka 11 miljoner människor i , , , , and . Det har upprättats en plan för hur DAB-näten skall kunna erhålla en sammanhållen täckning mellan de större städerna i . Om planen genomförs ökar täckningsgraden till av befolkningen. Radiobranschen i har bildat ett särskilt samarbetsorgan för utveckling och marknadsföring av DAB-radio, (). har bl.a. genomfört marknadsföringskampanjer för DAB tillsammans med butikskedjan i . Via kampanjerna har kon- sumenterna erbjudits att köpa rabatterade DAB-mottagare i någon av de 250 stycken butikerna i RadioShacks återförsäljarkedja. Den federala regleringsmyndigheten mission (FCC) inledde överväganden om digital radio . Eftersom något system för markbaserad digital radio ännu inte hade utvecklats gavs tillstånd för satellitsänd radio med möjlighet att använda slavsändare på marken. fanns det två system för satellitradio i , XM och . Systemen har huvud- sakligen varit inriktade mot yrkestrafiken och byggt på att lyssnarna abonnerar på satellittjänsten. återupptog FCC ett initiativ till en regleringsprocess som syftade till att underlätta introduktionen av marksända digitala radiosändningar i . Syftet var att bedöma vilket system som är att föredra för marksänd digital radio. Det viktigaste kriteriet som FCC ställde upp var att den digitala signalen inte får störa den existerande analoga FM- eller AM-sändningen eller i övrigt störa apparater och utrustning för telefoni m.m. () valde att förespråka den tekniska plattformen In-band on-channel (IBOC; HD Radio) – utvecklad av det amerikanska företaget iBiquity – som standard för de digitala ljudradiosändningarna i . Myndigheten inledde ett utlysningsförfarande för befintliga AM- och att sända sitt programmaterial parallellt via IBOC-plattformen. Som skäl för sitt beslut att förespråka IBOC-plattformen anförde FCC att IBOC tillhandahåller ett ljud som i FM-bandet håller CD- kvalitet och som i AM-bandet håller FM-kvalitet, att radiobranschen vunnit allt fler förespråkare för IBOC samt att IBOC är den enda teknik som tillåter en snabb utveckling och introduk- tion av den digitala tekniken hos programföretagen. har det dock bl.a. framkommit vissa tekniska problem med ljudet i AM-bandet, se avsnitt 3.3.3. Enligt FCC hade drygt 40 radiostationer erhållit till- fälliga tillstånd att sända både analogt och digitalt och ytterligare några stationer hade fått tillstånd att sända experimentellt för att testa vissa koncept. Ytterligare ett hundratal stationer i 40 radio- marknader har gentemot iBiquity åtagit sig att påbörja digitala sänd- ningar . Ett fåtal radiostationer i inledde digitala sändningar via IBOC-plattformen, men bedömare anser att det är osäkert hur snabbt radiostationer i allmänhet kommer att investera i den nya tekniken, bl.a. på grund av osäkerhet om den framtida reklammark- naden. För att bidra till den icke-kommersiella radiobranschens övergång till digitala sändningar i har kongressen anslagit $ 4 miljoner. lanserade företaget radiomottagare an- passade för IBOC-plattformen. Andra tillverkare har aviserat att de skall lansera radiomottagare . Frågan om eventuella harmoniseringsåtgärder inom EU för avveck- ling av analoga sändarnät för ljudradio faller inte in under något särskilt EG-direktiv, utan den utgör en del av varje medlemsstats interna angelägenhet (den s.k. subsidiaritetsprincipen). har det inom EU inte vidtagits några åtgärder på ljudradions område. EU-Kommissionen har dock lämnat ett meddelande om övergången från analoga till digitala sändningar (KOM(2003)541). I meddelandet framgår beträffande digital radio att det, fastän situationen började förbättras , särskilt i , nästan inte finns några digitala mottagare på mark- naden och därför inga lyssnare. Kommissionen bedömer att det största problemet ligger i att miljontals analoga, ofta väldigt billiga, radiomottagare skall bytas ut mot dyrare digitala mottagare. De flesta konsumenter vet inte att det finns digital radio och de tycker att det är billigt med analog radio. Enligt Kommissionen verkar inte det mervärde som digital radio ger, eller åtminstone den informa- tion som konsumenterna får, vara tillräckligt för att den genomsnitt- lige konsumenten skall betala det högre priset, även om priserna sjunker. Kommissionen antar vidare att det är svårt att subventionera digitala mottagare inom EU eftersom utrymmet för betalradio är begränsat. Kommissionen menar sammanfattningsvis att marknaderna för såväl digital-TV som digital radio fortfarande befinner sig i ett inledande skede i de flesta medlemsstater och att de befintliga problemen är av mer kommersiell än teknisk natur. Enligt har EU-kommissio- nären uttalat sitt stöd för World DAB:s arbete för att japanska produktionsföretag skall inleda produktion av DAB- mottagare. Enligt är ljudradion ett betydelsefullt broad casting-medium, som har stort förtroende bland be- folkning, och han bedömer ett teknikskifte från analog till digital utsändning av ljudradion som viktigt. SR har uttalat sig mycket positiv till ett teknikskifte från analog FM- radio till DAB. Bolaget har anfört att ett sådant teknikskifte bör kunna genomföras inom en tidsram på 10–(). SR har vidare bedömt att de analoga sändningarna bör kunna av- vecklas successivt . Enligt SR bör FM4 under hela parallellsändningsperioden vara en kanal för meddelanden eftersom kanalen har den mest selektiva täckningen och den dess- utom har ett beredskapsansvar. (Angående för ett teknik- skifte från FM till DAB, se avsnitt 4.3.3) Vid en presskonferens presenterade SR, och ett gemensamt förslag för digital- radions utbyggnad i . Förslaget innehåller två alternativa utbyggnadsplaner. Enligt det första alternativet skall de nationella DAB-sändningarna täcka av hushållen , medan de regionala sändningarna skall täcka . beräknas både de nationella och regionala näten vara fullt utbyggda och nå av hushållen. Parallellt med denna ut- byggnad skall de analoga sändarnäten successivt avvecklas. Enligt det andra alternativet blir utbyggnadstakten densamma för de natio- nella DAB-sändningarna, medan utbyggnadstakten för de regionala sändningarna blir långsammare , innebärande att den regionala hushållstäckningen kommer att uppgå till först . Enligt UR bestäms användningen av bolagets produkter av den ut- rustning som finns i hemmen och i skolorna. UR har för avsikt att använda olika digitala distributionsvägar för att nå olika målgrupper och öka tillgängligheten av sändningarna. UR uttalade i sitt remiss- yttrande över delbetänkandet (Ku 2002/1055/Me) att analoga radio- sändningar kommer att vara den viktigaste distributionsformen för UR:s radioverksamhet , men att det är en väsentlig uppgift för UR att erbjuda olika kombinationer av rund- radio och webblösningar. Enligt UR kan den relation till användare som byggts upp via UR:s webbtjänst ytterligare förstärkas och ut- vecklas genom direkta kopplingar till de digitalt sända programmen. En målsättning för UR är att göra det möjligt för användarna att oberoende av tid och rum kunna hitta och utnyttja UR:s produkter i lärandet. UR har inga planer på att öka sin DAB-satsning , utan avvaktar den framtida utvecklingen. har på RU:s uppdrag utrett hur ett DAB-nät i skulle kunna utformas med inriktning på den privata radio- branschen, se avsnitt 4.3.4. Utgångspunkten för uppdraget var att samtliga privata programföretag som har tillstånd att sända analogt också skall sända digitalt samt att respektive programföre- tags digitala radiosändningar skall ske inom samma sändningsom- råde där programföretaget sänder analogt. har i sin rapport tagit fram en tänkbar plan för en successiv utbyggnad av sändarnätet avseende täckning, skydd mot störningar, en redovisning av de kostnader som är förknippade med DAB-sändningar, m.m. Rapporten presenterades för RU:s med- lemmar på i den 22–. Enligt RU ställde sig medlemsföretagen vid stämman fortsatt positiva till att inleda DAB-sändningar i enlighet med tidigare redovisade inställ- ning, se avsnitt 1.8.2. RU har till ingett ett nytt förslag till utbyggnad av privat digitalradio och därmed förknippade villkor. Förslaget har utarbetats av RU efter samråd med SR och med beak- tande av det underlag avseende utbyggnad av DAB-nät som tagit fram på RU:s uppdrag. Utbyggnadsförslaget har ingetts till- sammans med en redogörelse för de ekonomiska förhållandena inom den privata lokalradiobranschen samt ett förslag till regelverk för privat digitalradio. Angående sistnämnda frågor, se avsnitt 5.3.2 respektive 2.6. RU har uppgett att föreningen i digitalradiofrågan företräder samtliga programföretag som har tillstånd att sända lokal- radio i , alltså även de privata radioföretag som inte är med- lemmar i RU. RU:s förslag är inledningsvis villkorat av att samtliga privata radioföretag som meddelas tillstånd att sända digitalradio (DAB) skall betala koncessionsavgifter för både sina analoga och digitala sändningstillstånd i enlighet med bestämmelserna i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område (se av- snitt 2.1.6), dvs. I praktiken berör RU:s villkor de cirka 80 stycken radioföretag som erhållit sina sändningstillstånd för analog lokalradio med stöd av den numera upphävda lokalradiolagen. betalade i snitt cirka 1,4 mnkr i koncessionsavgifter för sina analoga sändningstillstånd. RU har uttalat att radioföretagen mot att koncessionsavgifterna sänks i gengäld är beredda att anpassa sin verksamhet till bestämmelserna om lokalradio i Radio- och TV-lagen såväl för de analoga som för de kommande digitala sändningarna, t.ex. vad avser sändning av egenproducerat material . RU:s förslag utgår från att privata programföretag i skall inleda digitalradiosändningar via DAB-standarden – 2006 (etapp 1). Etableringen föreslås ske via ett nät av regionala multiplexer som byggs ut till en räckvidd om av befolkning. Utbyggnaden av de regionala multiplexerna skall sedan fortsätta –2012 (etapp 2) till knappt 80 procents befolkningstäckning, vilket i princip motsvarar dagens räckvidd för den analoga privatradions sändningar. Under etapp 3, åren 2013–2020, bör nätutbyggnaden enligt RU:s förslag fortsätta i takt med allmänhetens efterfrågan till minst cirka 85 procents be- folkningstäckning eller högre i de områden där det råder stor efter- frågan. RU har föreslagit att ett politiskt beslut om att släcka ned de analoga sändningarna bör meddelas när bruttoräckvidden för DAB- sändningarna uppgår till minst 50 procents befolkningstäckning, dock . RU har vidare uttalat att målet för nedsläck- ning bör sättas till 2020, den tidpunkt då RU anser att ett teknik- skifte borde kunna vara genomfört. presenterade SR, och ett gemensamt förslag för digitalradions utbyggnad i , se ovan avsnitt 3.9.1. Enligt företrädare för Närradions och intar organisationerna alltjämt samma inställning till teknikskiftet från analog till digital radio som de tidigare redovisat i frågan, se avsnitt 1.8.2. Konsumentelektronikleverantörer, SRL, som rep- resenterar tillverkare och importörer av bland annat radio och TV har till kommittén inkommit med en skrift, där de framhåller bety- delsen av att i välja DAB som teknisk standard för de digitala Enligt SRL skulle den osäkerhet som råder hos tillverkare, distribution och konsumenter försvinna om förslag lades fram om permanenta DAB-sändningar. SRL understryker att det i en global marknad inte finns möjlighet att välja avvikande standarder och ha tillgång till produkter till ett rimligt pris. På initiativ av ljudradions public service-bolag i , , , och grundades organisationen (Nordic Radio Digital Initiative) vid en konstituerande stämma i . Utöver de fem public service- bolagen återfinns också bland de ursprungliga nio medlemmarna i organisationen en nätoperatör från , en nätoperatör från samt två kommersiella radiostationer från . Nordinis huvudsyfte är att genom samarbete och marknadsförings- åtgärder utveckla och främja marknaden för digital radio och DAB- teknologin under teknikskiftet från analoga till digitala sändningar. Enligt Nordini utgörs målgrupperna för organisationens arbete av alla relevanta och intresserade marknadssegment inom den nordiska regionen. Organisationen har som målsättning att attrahera nya medlemmar som har intresse av att främja utvecklingen av digital radio i . En grundläggande uppgift för Nordini är att initiera och koordi- nera nya koncept och marknadsföringskampanjer för att främja försäljningen av digitala mottagare. Detta skall uppnås genom ett ökat samarbete mellan medlemmarna och andra aktörer. Med andra aktörer avses främst bolag inom medieindustrin, nätverksoperatörer, tillverkare av hemelektronik m.fl. En annan av Nordinis grund- läggande uppgifter är att öka medvetenheten hos olika grupper om begreppet digital radio särskilt DAB-teknologin och DAB-mot- tagare. Här ingår att informera konsumenter och allmänheten om digital radio och om den ökade konvergensen mellan radio och andra digitala plattformar. Nordini skall också undersöka förutsättningarna för att åstadkomma en nordisk industri inom digitalradioområdet. 4Kostnader för DAB-sändningar m.m. Detta kapitel innehåller en redovisning av de kostnader som är för- enade med DAB-sändningar m.m. En sammanfattning av kostnads- uppgifterna i delbetänkandet återfinns i avsnitt 4.1, medan remiss- instansernas synpunkter på delbetänkandets uppgifter i denna del återfinns i avsnitt 4.2. Vidare har inhämtat kompletterande kostnadsuppgifter. Dessa uppgifter redovisas i av- snitt 4.3. Det bör observeras att den mest aktuella redovisningen av de kostnader som är förenade med DAB-sändningar m.m. således återfinns i avsnitt 4.3. I sistnämnda avsnitt redovisas bl.a. uppgifter om särinvesteringar och årliga distributionskostnader för DAB-sändningar utifrån antaganden om utbyggnadsgrad av DAB- näten, målområde, täckningskriterier, osv. 4.1Delbetänkandets uppgifter om kostnader för DAB- sändningar m.m. Redovisningen i delbetänkandet bygger på uppgifter från () och (). har redovisat uppgifter för beräknad årskostnad för vid olika utbyggnadsgrader av sändarnätet, dvs. har inte särredovisat investeringskost- nader (avskrivnings- och räntekostnader) från driftskostnader. Upp- gifterna skall därför betraktas som uppskattningar av de årliga avgifter som SR kan komma att få betala vid DAB-sändningar. Det har inte varit möjligt att inhämta kostnadsuppgifter för digitala radiosändningar hos andra nätoperatörer i än till följd av att de andra nätoperatörerna endast haft begränsade erfaren- heter och kunskaper om den digitala distributionstekniken. En annan anledning är att det enbart är som haft erfarenhet av ett så stort sändarnät som krävs för rikstäckande sändningar. Kostnader för DAB-sändningar m.m. Ett förhållande som påverkar kostnaderna för digitala radiosänd- ningar är att sändarnäten skall tillgodose behovet av hög kvalitet också vid mobil mottagning. Kostnaderna för ett sändarnät beror i övrigt främst på två faktorer, dels på sändarnätets utbyggnadsgrad, dels på de krav olika programföretag ställer på sändaroperatören när det gäller täckning i svåra miljöer, sändningarnas säkerhet och kvalitet, service- grad, reservutrustning, reservkraft m.m. De uppgifter som presenteras bör betraktas som uppskattningar utifrån den information som fanns tillgänglig . Ett flertal av de förutsättningar som behöver finnas innan programföretag kan be- ställa sändartjänster var inte kända . har inte känt till vilka krav som olika programföretag kommer att ställa på sändningstjänster i digitala radiosändningar. Programföre- tagens krav kan också se olika ut, t.ex. beroende på om det är SR eller kommersiella företag som skall köpa tjänsten och var i landet sändningarna skall ske. De avgifter kommer att ta ut beror också på avskrivningstidens längd för investeringarna i näten. Av- skrivningstidens längd är i sin tur beroende av programföretagens förutsättningar att långsiktigt planera sin verksamhet. 4.1.2Kostnader för dagens analoga radiosändningar Generellt sett konstateras i delbetänkandet att utsändningarna av public service-bolagens analoga program sker via nät som täcker i princip hela landet och som har stor säkerhet när det gäller reserv- sändare, reservkraft och andra beredskapsåtgärder. För kommersiell radio har ambitionerna i dessa avseenden varit mindre långtgående, vilket huvudsakligen beror på att ökade krav innebär kraftigt ökade sändningskostnader. SR:s kostnad för de fyra rikstäckande FM-näten (P1–P4) med en utbyggnadsgrad på motsvarade av SR:s totala kostnader . För ett av de stora nätverken för kommersiell radio i var motsvarande kostnader för analog distribution endast cirka tre–, uttryckt som en andel av verksamhetens totala kostnader. Skillnaden belyser hur mycket mer det kostar att ha ett sändarnät med de höga krav på tillgänglighet, hushållstäckning, säkerhet, reservutrustning, reservkraft, beredskap m.m. som åligger ett public service-företag. Dessa grundläggande kostnadsstrukturer gäller också för digitala marksändningar. Kostnader för DAB-sändningar m.m. Distributionens relativa andel av kostnaderna att driva ett radio- företag varierar mellan olika länder till följd av t.ex. ländernas storlek och deras geografiska förutsättningar. I är BBC Radios kostnader för den analoga distributionen av radiosignaler endast av de totala kostnaderna. Ett annat land med en låg andel distributionskostnader är där DR:s kostnader för analog radio endast utgjort av företagets totala kostnader för radio. I är NRK:s andel och i är YLE:s andel . 4.1.3Kostnader för de digitala sändarnäten Uppgifterna i delbetänkandet om SR:s kostnader för distributionen av de digitala radiosignalerna bygger på en redovisning av . En utgångspunkt för beräkningarna har varit att SR disponerar hela utrymmet i det nationella DAB-nätet (den nationella frekvensen) samt cirka en tredjedel i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet (de regionala frekvenserna), som resterande två tredjedelar är fullt utnyttjade av andra aktörer. har vidare utgått från att en multiplex kan rymma i genomsnitt sex kanaler (à 192 kbit/s). Det innebär att SR totalt skulle kunna sända i åtta kanaler digitalt (6 + (1/3*6) = 8). Enligt beräkningar skulle den sammanlagda årliga sänd- ningskostnaden för SR:s digitala sändningar vid samma utbyggnads- grad som de analoga näten, , uppgå till i storleksord- ningen 250–inkl. mervärdesskatt. Om SR skulle utnyttja hela utrymmet i det nationella DAB-nätet samt av det regionalt nedbrytbara DAB-nätet skulle bolagets sändnings- kostnader för digital radio alltså totalt sett komma att bli högre än kostnaderna för de analoga sändningarna. SR skulle dock kunna sända mer än dubbelt så många kanaler digitalt som analogt. Per utsänd kanal blir således kostnaden för de digitala kanalerna unge- fär hälften så stor som de analoga. Vid fullt utbyggda digitalradiosändningar skulle SR:s distributions- kostnader för de analoga och digitala sändningarna totalt uppgå till 490–. Detta innebär att SR:s totala sändningskostnader skulle mer än fördubblas jämfört med . Det bör noteras att redovisade kostnadsuppskattningar förutsätter att andra aktörer kommer att utnyttja de återstående av utrymmet i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet. Kostnader för DAB-sändningar m.m. för de begränsade sändningar som gällt , dvs. sänd- ningar i det nationella DAB-nätet befolknings- täckning mot tidigare och inga sändningar i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet, kan enligt uppgifter från för uppskattas till cirka inkl. mervärdesskatt. Detta belopp täcker inte kostnader för de utbyggda sändarnäten. Om SR återigen skulle sända med en befolkningstäckning på i det nationella DAB-nätet skulle den årliga kostnaden uppgå till cirka inkl. mervärdesskatt. I det föregående avsnittet redovisades från delbetänkandet uppskatta- de totala kostnader för , dvs. för sändningar både i det nationella DAB-nätet (det nationella frekvensblocket) och i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet (de regionala frekvenserna). Om uppgifter räknas om till ett rikstäckande DAB-nät utbyggt till en befolkningstäckning på skulle den årliga sändnings- kostnaden uppgå till 192–inkl. mervärdesskatt (förutsatt att det finns full kostnadstäckning också i det andra DAB-nätet). SR har emellertid redovisat att ett rikstäckande DAB-nät utbyggt till skulle kosta cirka . har pekat på att skillnaden mellan SR:s och beräk- ningar sannolikt beror på de krav SR kommer att ställa vad gäller tillgänglighet, servicegrad, reservutrustning och annan beredskap. SR har utgått från att varje sändare skall vara dubblerad i beredskaps- syfte medan anfört att bolaget inte tagit med kostnader för reservsystem såsom dubbla sändare och dubbla multiplexutrust- ningar. Beräkningarna i det följande utgår därför från SR:s uppgifter. Uppskattade årliga kostnader för ett nationellt DAB-nät (mnkr inkl. mervärdesskatt). Källa: SR och . Kostnader för DAB-sändningar m.m. Tabell 4.1 visar att kostnaderna ökar ju högre utbyggnadsgrad sändarnätet har. Särskilt kostnadskrävande är utbyggnaden från 85 procents hushållstäckning och uppåt. Enbart kostnaden för att öka täckningsgraden från 99,5 procents hushållstäckning till 99,8 pro- cent, dvs. av hushållen i , uppgår till cirka inkl. mervärdesskatt. Om har 4 miljoner hushåll är marginal- kostnaden för att nå ytterligare 12 000 hushåll därmed per hushåll. En fortsatt utbyggnad av sändarnätet till nära 100 pro- cents täckning, motsvarande cirka 8 000 hushåll, kostar ytterligare cirka inkl. mervärdesskatt.