sou · GSB3129 · 2005-01-01 00:00:00 — En orsak till att ett avtal om balansansvar sägs upp och inte ny- tecknas kan vara att elleverantören har ekonomiska problem och av den anledningen inte uppfyllt det tidigare ingångna avtalet när det gäller betalning. Om en sådan situation är för handen har elleve- rantören troligtvis problem med att få ett avtal med ett annat balansansvarigt företag eller att få teckna avtal om eget balans- ansvar med . Om en elleverantör saknar balansansvarigt företag men fortsätter att agera i förhållande till sina kunder som elleverantör saknas det lagstöd i ellagen för att få företaget att upphöra med sin verksam- het. Om säljaktiviteter fortgår trots att balansansvar saknas är det endast möjligt för att med stöd av allmänna rätts- liga principer kräva ersättning av elleverantören för kostnader för s.k. balanskraft. Det behövs således regler för att på ett tydligt sätt få en elleverantör, som inte har någon som tar balansansvar för dennes leveranser, att upphöra med sin verksamhet. Den ovan beskrivna situationen kan betraktas som ovanlig. Men med hänsyn till elanvändarna och de stora belopp som omsätts av en elleverantör anser utredningen ändå att det är angeläget att det tydliggörs när en elleverantör anses ha upphört att vara en sådan. Det finns olika sätt att åstadkomma detta. Utredningen vill redo- visa två olika möjligheter. En möjlighet är att kräva att samtliga elleverantörer även är balansansvariga företag. Genom att ingå ett balansansvarsavtal med skulle elleverantören åta sig att hålla balans mellan sin tillförsel och förbrukning av el. För att få en garanti för att företaget kommer att klara av sina utfästelser enligt avtalet blir företaget skyldigt att till ställa en förpliktelse i form av en bankgaranti motsvarande ett visst antal dygns förbruk- ning. Om elleverantören inte uppfyller kraven i dessa avseenden kan denne inte verka som elleverantör. En annan möjlighet är att den som vill verka som elleverantör skall inneha tillstånd för denna verksamhet utfärdat av en myndig- het. Ett grundläggande krav för att få tillstånd skall vara att sökan- den kan visa att man har ett balansansvarigt företag – företaget självt eller något annat – som tar balansansvaret för elleveranserna gentemot den systemansvariga myndigheten. Utredningen förordar den senare möjligheten, främst därför att den bättre överensstämmer med den nu etablerade marknads- strukturen med färre och större balansansvariga företag. Om varje elleverantör skulle verka som balansansvarig skulle det sannolikt innebära att företaget behöver förstärka både utrustning och kom- petens för att t.ex. klara av uppgiften med prognoshanering, vilket skulle innebära merkostnader. Ett mindre balansföretag har också sämre förmåga än ett större att ta tillvara den utjämnande effekt som finns i en större kundvolym som är spridd över landet. Tillståndskrav i övriga nordiska länder I krävs inget särskilt tillstånd för att sälja el till elanvända- ren, dvs. att verka som minutförsäljare av el. Det finns dock i den finska elmarknadslagen vissa särskilda regler avseende offentliggö- randet av elförsäljningsvillkor och elförsäljningspriser samt grunder för hur de fastställs, som gäller minutförsäljning av el. I krävs enligt lag tillstånd (koncession) av myndighet för att få verka som elleverantör. Koncessionen benämns i kon- sesjon för ren omsetter. Med det menas företag som köper och vidaresäljer elkraft. Det är vassdrags- og energidirektorat (NVE) som är tillståndsmyndighet. För att få tillstånd skall vissa villkor uppfyllas av sökanden. Villkoren som lämnats i ansökan skall hållas som tillståndet innehas. Det grundläg- gande för tillståndsgivningen är att den som fått tillstånd skall följa vissa inom området gällande föreskrifter, som har getts ut med stöd av energilagen. Exempel på en sådan är en föreskrift om mätning, avräkning och samordnat uppträdande vid kraftomsättning och fakturering av nättjänster. Dessutom skall vissa andra krav uppfyl- las. Det gäller t.ex. informationsplikt gentemot tillståndsgivaren och kunderna. Det finns även krav på att den som fått tillstånd skall ha egna anställda, som skall sköta den dagliga driften av före- taget. I övrigt berör kraven formella områden när det gäller företa- gets firma. Tillstånd kan dras in om det har beslutats på felaktiga grunder eller på ofullständiga upplysningar om förhållanden av väsentlig betydelse eller om tillståndshavaren överträtt bestämmel- ser i eller tillägg till energilagen. I måste ett företag som säljer el till en elanvändare ha ingått ett avtal med den systemansvariga myndigheten om balans- ansvar. Det krävs dock inget tillstånd från någon myndighet för att leverera el till elanvändaren. Det enda som den danska lagen kräver är att elleverantören själv är balansansvarig eller har ett avtal med ett företag som har denna roll. Däremot krävs att ett företag som vill vara elleverantör ingår avtal med ELFOR (en dansk bransch- förening för eldistributionsföretag). Avtalet ingås genom att man underskriver standardkontraktet för Vilkår for deltagelse i aktörs- registret. Genom att ingå detta avtal intygar man bl.a. att företaget självt skall vara balansansvarigt företag eller att man ingår ett avtal med ett befintligt sådant företag. Man förpliktar sig också att över- sända nödvändiga stamdata till det danska aktörsregistret så att leverantörsbyten skall kunna fungera på avsett sätt. 4.6.2Förslag om tillstånd för att få verka som elleverantör Utredningens förslag: För att vara verksam på elmarknaden som elleverantör skall krävas särskilt tillstånd. För att få till- stånd skall sökanden uppfylla vissa grundläggande krav på balansansvar, tillgång till nödvändiga IT-system, registrering för energiskatt och innehav av F-skattsedel. Tillstånd beviljas tills vidare av och får återkallas om tillståndshavaren så begär. Det skall återkallas om tillståndshavaren i väsentlig mån inte uppfyller kraven för att få tillståndet. Närmare föreskrifter om vilka uppgifter som krävs från den som ansöker om tillstånd meddelas av myndigheten. skall på sin webbplats och på annat lämpligt sätt informera om vilka företag som innehar tillstånd. Den som fått tillstånd att verka som elleverantör skall regel- bundet lämna information till myndigheten om de priser och villkor vid elleveranser som han tillämpar gentemot elanvändare. Bestämmelserna om tillstånd införs i ett nytt kapitel sex i ellagen. I detta kapitel samlas lagens övriga bestämmelser om elleverantörer. Som redovisats ovan finns det få särskilda krav från samhällets sida på en elleverantör. Det finns inga särskilda krav på elleverantö- ren vad gäller t.ex. organisation, kunskap om elmarknaden, krav på tekniskt administrativa system för leverantörsbyten, prisinforma- tion etc. Utredningen har dock funnit flera exempel på att det i olika avseenden finns skäl att från statsmakternas sida ställa sådana krav på elleverantörerna. När en elanvändare har tecknat avtal om köp av el skall denne kunna vara förvissad om att leverantören har grundläggande förutsättningar att klara av de förväntningar som elanvändaren rimligen bör kunna ställa på sin leverantör. Den tillståndsgivning som föreslås nedan innebär således att till- ståndshavaren skall uppfylla vissa grundläggande krav för att kunna verka som elleverantör. Att ett tillstånd beviljats skall dock inte tolkas som att företaget har genomgått någon form av kvalitetscer- tifiering. Genom förslaget kommer elanvändaren att få möjlighet att kontrollera på webbplats om ett företag har tillstånd att verka som elleverantör eller inte. För elbranschen blir tillståndsgivningen ett sätt att få kunskap om vilka företag som skall betraktas som elleverantörer, sådan information saknas . Utredningen anser att tillståndsgivningen också medför att de företag som avser att agera som elleverantörer kan bli bättre för- beredda än . För staten kommer tillståndsgivningen att inne- bära att de myndigheter som har uppgifter på elmarknaden ges en stabil kunskap om vilka elleverantörer som är verksamma. Sammantaget innebär detta att utredningen anser att det bör finnas krav på tillstånd för att få leverera el till elanvändare. En ansökan om tillstånd skall vara skriftlig och innehålla följande information. Uppgifter om sökandens identitet. Uppgift om sökandens organisation. Intyg som visar att sökanden innehar F-skattsedel. Intyg som visar att sökanden är registrerad hos skatteverket för energiskatt. Intyg som visar att sökanden själv är balansansvarig inför systemansvarig myndighet enligt 8 kap. 4 § ellagen eller att sökanden har avtal med ett balansansvarigt företag som kom- mer att ta balansansvar för sökandens elleveranser. Intyg som utvisar att sökanden har tillgång till de IT-system för kommunikation som behövs för att kommunicera informa- tion om leverantörsbyten och mätvärden på föreskrivet sätt. Kravet att vara registrerad hos skatteverket för energiskatt skall gälla så länge som elleverantörerna är skattskyldiga för elskatt. Utredningen föreslår i kapitel 6 att skattskyldigheten skall tas över av nätinnehavarna, i vilket fall detta krav för att få tillstånd att verka som elleverantör skall upphävas. Med IT-system som behövs avses bl.a. system för elektronisk kommunikation och behandling av EDIEL-meddelandeformat. Det format som enligt föreskrifter och allmänna råd skall användas i samband med överföring av meddelanden vid leverantörsbyten och mätvärdeshantering eller sådant annat IT-stöd som kan komma att föreskrivas. Den sökande skall också ha tillgång till det IT-stöd som behövs för att använda det centrala anläggningsregistret. Med att sökanden har tillgång till IT-stöd avses eget stöd eller IT-stöd genom ombud. För den elleverantör som fått tillstånd skall också finnas krav på att regelbundet till myndigheten rapportera de priser (för olika typer av leveranser, tillsvidarepris, rörligt pris, bundet pris , etc.) och övriga villkor som leverantören tillämpar för sina Priser och villkor kan därmed redovisas på ett och samma ställe vilket ger möjligheter till prisjämförelser och under- bygger konkurrensen. informerar på ett bra sätt om elpriser på sin webbplats. bör även fortsättningsvis publi- cera elpriserna, som dock lämnas in via . Ener- gimyndigheten och bör samråda om vilka typer av elleveransavtal som det kan anses vara lämpligt att elleverantö- rerna rapporterar priser om. bör bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om vilka priser och villkor som elleverantörerna skall lämna uppgifter om. Det bör observeras att den nu nämnda skyldigheten för elleverantörer att informera om de priser och villkor som man tillämpar inte fråntar elleverantören skyldigheten att informera sina befintliga kunder om förändringar i priser och villkor. skall vara tillståndsgivare och föra en för- teckning över de som fått tillstånd. skall på sin webbplats och på annat lämpligt sätt informera om vilka som har tillstånd att verka som elleverantör. Myndigheten bör bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om vad en ansökan om tillstånd skall innehålla. Återkallande av tillstånd m.m. Den vanligaste orsaken till att ett tillstånd återkallas torde bli att ett företag självt meddelar att man avvecklat verk- samheten. En ansökan från en elleverantör om återkallande av ett tillstånd skall prövas av . Vid en sådan ansökan skall undersökas om elleverantören är leveransskyldig i någon omfattning. Är han det bör normalt inte ett beslut om åter- kallande meddelas. Det kan dock även uppstå andra tillfällen när myndigheten måste återkalla ett tillstånd. Ett av de grundläggande kraven för att få tillstånd är att det finns balansansvar för företagets elleveranser. En anledning till återkal- lande av tillstånd kan vara om balansansvar saknas för elleveran- serna. Vid uppgift om att en elleverantör saknar balansansvarig måste myndigheten skyndsamt genomföra en undersökning. Om myndigheten finner att balansansvarig saknas, men att elleverantö- ren aktivt söker teckna avtal med ett annat balansföretag eller för- handlar med om att ta eget balansansvar, bör leve- rantören ges rimlig tid för att slutföra förhandlingarna innan ett beslut om att dra in tillståndet fattas. Ett tillstånd kan även återkallas om elleverantören på annat sätt allvarligt har brutit mot de krav som gäller för att få tillstånd av verka som elleverantör. Med detta avses exempelvis om elleverantö- ren vid upprepade tillfällen och inte använder det nödvändiga IT-stödet. skall enligt utredningens förslag informera allmänheten om vilka som har tillstånd att verka som elleverantör. Om det sker förändringar, t.ex. om ett tillstånd återkallas, är det viktigt att myndigheten informerar landets nätföretag. I situationen med återkallande av tillstånd är detta nödvändigt eftersom nätföretagen då är skyldiga att anvisa ny elleverantör till berörda elanvändare. Ett beslut om återkallande av tillstånd skall kunna överklagas till länsrätt. och hos domstolarna kommer troligtvis leverantören fortsätta att sälja el. Detta torde innebära att det med tiden ackumuleras relativt höga kostnader för anskaffad el hos innan beslutet vun- nit laga kraft eller domstolarna har avslagit yrkande. Utredningen anser därför att mål och ärenden enligt denna lag skall handläggas skyndsamt. Utredningens förslag: Elleverantörens leveransskyldighet skall upphöra om tillståndet att verka som elleverantör upphör. En elleverantör har leveransskyldighet gentemot den elanvändare som leverantören har leveransavtal med. I 8 kap. 5 § ellagen upp- räknas i andra stycket vissa situationer när leveransskyldigheten upphör. Utredningen föreslår att leveransskyldigheten även skall upphöra om tillståndet att vara elleverantör upphör. 4.6.4Vissa frågor om mätaravläsning vid återkallande av till- stånd Utredningens förslag: När en kund anvisats ny elleverantör på grund av beslut om återkallande av tillstånd för elleverantör bör en utökad tid medges för avläsning av elmätare. Enligt Energimyndighetens mätföreskrifter skall mätaravläsning genomföras högst före eller efter den dag leveransen började. Vid avläsningar som skall utföras när en elleverantörs till- stånd återkallats finns det skäl att förmoda att information om att tillståndet upphört i de allra flesta fall inte hinner nå nätföretaget förrän så redan har skett. Det är därför befogat att ge nätföretaget utsträckt tid för avläsningar i dessa situationer. Utredningen anser att avläsning bör kunna göras senast efter att beslut om återkallande av tillstånd vunnit laga kraft. 4.6.5Viss informationsskyldighet för elleverantörer och balansansvariga Utredningens förslag: Elleverantör skall vid ändring av balans- ansvarigt företag anmäla ändringen till före ändringens ikraftträdande. Ett balansansvarigt företag skall in- formera myndigheten om förändringar av de elleverantörer de har balansansvar för senast förändringen skall gälla. skall informera när ett av- tal om balansansvar upphört. Elleverantör skall till myndigheten lämna den ytterligare information som krävs för att hålla myndighetens förteckning över elleverantörer som fått tillstånd aktuell. De företag som fått tillstånd att leverera el skall förtecknas hos . För att myndigheten skall kunna hålla för- teckningen över elleverantörer aktuell med uppgift om vem eller vilka som är balansansvariga för en viss elleverantör, måste elleve- rantörerna fortlöpande lämna information till myndigheten om detta. På samma sätt måste de balansansvariga företagen lämna information om förändringar av de elleverantörer de har balans- ansvar för. Om säger upp ett avtal med en balans- ansvarig skall information omgående lämnas till Energimyndighe- ten. Myndigheten skall vid sådan underrättelse skyndsamt ta kon- takt med de elleverantörer som har det uppsagda företaget som sitt balansföretag för att utreda vilka som övertagit balansansvaret för elleverantörens elleveranser. Förutom uppgift om balansansvarigt företag torde myndigheten ha behov av information från elleverantören om bland annat änd- ring av företagets adress, uppgift om kontaktperson och av företa- gets firma. Elleverantörer och balansföretag skall lämna denna information i enlighet med närmare föreskrifter av . och skall skapa rutiner för hur myndigheterna skall utbyta information i syfte att hålla Ener- gimyndighetens förteckning aktuell med uppgift om vilka som har balansansvaret för elleverantörerna. 4.6.6Ansökan om tillstånd från nu aktiva elleverantörer Utredningens förslag: Kravet på tillstånd för att verka som elleverantör gäller . För elleverantörer som är verksamma i när kravet på tillstånd träder i kraft behövs endast att ansökan är ingiven. För sådan elleverantör gäller att om ansökan ingetts i föreskriven tid får verksamheten fortsätta att bedrivas till dess lagakraftvunnet beslut föreligger. Den som avser att etablera sig som elleverantör skall lämna ansökan till och därvid bifoga den information som myndigheten föreskrivit. För att ge parterna i tillståndsprocessen en rimlig tid att inge ansökningar och pröva dessa bör kravet på tillstånd gälla först efter övriga bestämmelser. I samband med införandet av tillståndsreglerna bör det finnas övergångsbestämmelser för de elleverantörer som är aktiva. Med aktiv elleverantör åsyftas sådant företag som då tillståndsreglerna träder i kraft säljer el till elanvändare. För dem bör det vara tillfyl- lest att till inge en ansökan före ikraftträdan- det. Har detta gjorts men slutligt beslut inte föreligger så skall verksamheten få fortsätta till dess att lagakraftvunnet beslut före- ligger. Den normala situationen när ett avtal mellan en elleverantör och ett balansansvarigt företag upphör är att elleverantören tecknar avtal med ett nytt balansansvarigt företag innan det gamla avtalet upphör. Om en elleverantör saknar eller det befaras att han kan komma att sakna någon som åtagit sig balansansvaret skall träda in och anvisa ett balansansvarigt företag (8 kap. 4a § ellagen). När denna bestämmelse infördes kontaktade samtliga då aktiva balansansvariga företag med förfrågan om någon av dem ville åta sig rollen som anvisad balansansvarig. Endast ett företag accepterade uppgiften och tecknade ett avtal med . Detta avtal har numera gått ut. har informerat utredningen om att det inte varit möjligt att kontraktera något företag, som är villigt att ta nämnda roll. Företagen anser att den ekonomiska risken med ett sådant åta- gande är för stor. En anvisning som balansansvarig innebär ett ekonomiskt åtagande. Om ett övertagande av balansansvaret skulle ske under en kalendermånad är det svårt att fastställa hur mycket el som skall avräknas den tidigare balansansvarige respektive den anvisade balansansvarige. Den anvisade balansansvarige har också problem att göra rimliga prognoser över förväntad förbrukning och kan därför vid den nationella balansavräkningen hos bli debiterad onormalt höga kostnader för balanskraft på grund av att företaget inte har haft tillräckligt bra underlag inför anskaff- ningen av el. En annan osäkerhet för den anvisade balansansvarige gäller elleverantörens ekonomiska situation. 4.7.1Förslag att funktionen anvisad balansansvarig upphör Utredningens förslag: Bestämmelsen om skyldigheten för att anvisa ett balansansvarigt företag till en elleverantör som saknar eller befaras komma att sakna sådan upphör. Som redovisats ovan har det visat sig omöjligt för att teckna avtal med ett företag om att vara anvisad balansansvarig, dvs. att träda in som balansansvarig för en elleverantör om dennes avtal med en tidigare balansansvarig av någon anledning upphört att gälla. Utredningen har av bland annat denna orsak lämnat förslag ovan som innebär att det är elleverantörens skyldighet att själv, eller genom någon annan, träffa avtal med om balansansvar för sina uttagspunkter. Av denna orsak föreslår utredningen att bestämmelsen i 8 kap. 4a § om skyldigheten för att anvisa ett balans- ansvarigt företag till en elleverantör som saknar eller befaras komma att sakna sådan upphör. Utredningen föreslår också att definitionerna om balansansvar och uttagspunkt förs från 8 kap. 4 § ellagen till 1 kap. 4 § samma lag. På detta sätt sammanförs definitioner till samma kapitel och paragraf. Utredningen föreslår vidare att det, med utgångspunkt i dessa definitioner, i 8 kap. 4 § ellagen tydliggörs att ett åtagande om balansansvar skall göras genom avtal med den systemansvariga myndigheten. 4.8Elleverantörens betalningsansvar när balansansvarigt företag saknas Utredningens förslag: Om en elleverantör har levererat el i en uttagspunkt, utan att någon annan åtagit sig balansansvaret där, skall elleverantören vara ekonomiskt ansvarig för den el som har förbrukats. Om en elleverantör saknar ett balansansvarigt företag uppkommer frågan om elleverantörens tillstånd skall återkallas. Den prövas av . I samband med att utredningen genomförs redovisas elleverantörens förbrukning i enlighet med de uppgifter som finns noterade hos respektive nätföretag om balansansvar för de aktuella uttagspunkterna. Det företag som får förbrukningen redovisad på sig kommer att debiteras kostnaden för den balans- kraft som uppstått vid den ekonomiska balansavräkningen hos . Det är naturligtvis viktigt att kostnaden för elförbrukningen debiteras rätt företag. En korrekt debitering kan endast genom- föras sedan frågan om balansansvar för elleverantörens uttags- punkter har fått sin slutliga lösning. Sedan myndigheten meddelat sitt beslut och beslutet vunnit laga kraft, vilket med hänsyn till eventuellt överklagande kan ta , kan nätföretagen få sådan information så att de kan redovisa förbrukningen på rätt företag. Informationen kan dock också visa att det har sak- nats ett balansansvarigt företag för elleverantörens elleveranser. Utredningen föreslår att om det framkommer att en elleverantör har saknat balansansvarig skall elleverantören betala uppkommen kostnad för inköp av el. Det ekonomiska ansvaret bör grundas på de mätningar som nätkoncessionshavarna genomför av förbruk- ningen och de villkor som den systemansvariga myndigheten tillämpar för balanskraft i förhållande till balans- ansvariga företag. Från nämnda belopp skall dras eventuell produk- tion som mätts upp och matats in i nätet. Utredningens förslag: En elleverantör skall vara skyldig att lämna information till sina kunder som underlättar ett eventuellt byte av leverantör. Det gäller information om när avtal om el- leverans upphör. För att den elanvändare som anvisats en elleverantör skall bli uppmärksammad på möjligheten till byte av elleverantör skall nätföretaget informera om denna möjlighet och de villkor som gäller. Det förekommer att elanvändare skriver avtal om leverans av el med en ny elleverantör innan leveransen enligt det gamla tids- bundna avtalet gått ut. När så sker har den gamla leverantören rätt att få ersättning för eventuella ekonomiska förluster pga. kontraktsbrott. Det har förekommit rättsliga tvister på grund av detta, som när de skall redas ut kräver resurser inte bara från elleve- rantörerna och elanvändaren utan även av nätföretaget. För att minska risken att en kund tecknar avtal om elleverans med en ny elleverantör innan ett äldre tidsbundet avtal löpt ut bör elleverantörerna i sina fakturor till konsumenter ange när leverans enligt gällande avtal upphör. För att kunskapen om möjligheten till snabbare byten skall nå ut till elanvändarna, främst de som anvisats en elleverantör, är det viktigt att elanvändarna får korrekt information vid rätt tillfälle. För de som anvisats en elleverantör bör rätt tillfälle vara i samband med att nätföretaget informerar elanvändaren om anvisningen eller i samband med att elanvändaren tecknar nätavtal. Om anvisningen beror på ett beslut om att den tidigare elleverantörens tillstånd återkallats är det också viktigt att kunderna informeras om beslu- tet. Nätföretaget bör också ha skyldighet att informera elanvända- ren, som anvisats en elleverantör, om de regler som gäller för byte av leverantör.