sou · GSB329d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Det finns därför ingen statistik att tillgå om i vilken utsträckning eleverna har fått lägst betyget Godkänd på projektarbetet och följaktligen har Gymnasiekom- mittén inte kunnat analysera konsekvenserna av sitt förslag om att gymnasiearbetet skall vara en del av den grundläggande behörighe- ten. Från bl.a. har önskemål framförts om att kräva lägst betyget Godkänd i Svenska B/Svenska som andra språk B samt Engelska A för grundläggande behörighet. Motiveringen till detta har bl.a. varit att antalet standardbehörigheter skulle kunna minska. Flertalet utbildningar i högskolan har utöver kravet på grund- läggande behörighet också krav på särskild behörighet. De särskilda behörighetskraven skall enligt högskoleförordningen vara helt nöd- vändiga för att studenten skall kunna tillgodogöra sig utbildningen. De svårigheter som finns med att skapa ett standard- behörighetssystem som är tydligt och överblickbart och tillräckligt flexibelt för att kunna anpassas till ett stort och varie- rande utbildningsutbud gör att de särskilda behörighetskraven behöver revideras. Även det förslag till ny struktur för gymnasie- skolan som redovisat gör att det nu finns skäl att överväga den framtida utformningen av de särskilda behörig- hetskraven. Konkurrenskompletteringen skall minska och direktövergången öka Personer med slutbetyg från gymnasieskolan har möjlighet att genomföra kompletteringsstudier inom gymnasial vuxenutbild- ning. Behörighetskomplettering innebär att en person läser in en kurs eller de kurser som saknas i gymnasiebetyget och som krävs för den utbildning som hon eller han vill gå på. Utbyteskomplette- ring innebär att en person läser om eller genomgår prövning i en kurs eller kurser som hon eller han redan har ett betyg i. Tilläggs- komplettering innebär att andra kurser läses in än dem som framgår av slutbetyget. trädde en ny förordning (2002:1012) om vuxenutbildning i kraft. I den har prioriteringsord- ningen för hur urvalet skall ske bland behöriga sökande till gymna- sial vuxenutbildning skärpts. Sökande som avser att konkurrens- komplettera (utbytes- eller tilläggskomplettera) sina betyg inom gymnasial vuxenutbildning skall enligt den nya ordningen priorite- ras sist i urvalet. infördes möjligheten för sökande till hög- skolan att som merit få tillgodoräkna konkurrenskompletterade betyg. Bestämmelserna har lett till att allt fler ungdomar – även de med relativt höga gymnasiebetyg – direkt efter avslutade gymnasie- studier läser upp sina betyg i gymnasial vuxenutbildning. Den omfattande konkurrenskompletteringen inom den gymnasi- ala vuxenutbildningen, särskilt för elever som redan har lägst betyget Godkänd, är på flera sätt ett problem. Kostnaderna för såväl samhället som den enskilde ökar. Starten för högskole- studierna skjuts upp och nivån på antagningspoängen höjs. Kom- pletteringar bidrar också till köbildning till vissa attraktiva utbild- ningar i högskolan. Detta motverkar ambitionen att främja direkt- övergången från gymnasieskolan. Andelen 19-åringar, bland de antagna som inte tidigare varit registrerade i högskolan, har minskat från (/, UF 46 ). Minskningen har huvudsakligen ägt rum som konkurrenskomplettering varit tillåten i merithänseende. Att andelen 19-åringar som antagits minskat kan bl.a. förklaras med att de har konkurrerats ut av äldre sökande som läst upp sina betyg. Rätten att som merit få tillgodoräkna sig nya betyg motverkar således regeringens mål att öka direktövergången från gymna- sieskola till högskola. För att undvika onödig komplettering av godkända gymnasiebetyg är det angeläget att de framtida till- trädesreglerna minskar incitamenten till konkurrenskomplettering. I bilaga 3 till högskoleförordningen finns bestämmelser om merit- värdering av betyg. Bestämmelserna innebär att betygen på samtliga kurser (inkl. projektarbetet) som ingår i slutbetyget skall beaktas vid framräknandet av det s.k. jämförelsetalet, som används vid urval till högskolan. Betyget i ämnet Idrott och hälsa skall endast med- räknas om det höjer jämförelsetalet eller om kursen utgör särskild behörighet för utbildningen. De olika betygen får olika tyngd genom att kursens poängtal beaktas när jämförelsetalet räknas fram. Elever som har uppenbara studiesvårigheter får, om rektor med- ger det, minska sitt studieprogram , dvs. till lägst 2 250 gymnasiepoäng. hävdar att be- stämmelsen om reducerat program har missbrukats då även elever utan studiesvårigheter getts möjlighet att läsa ett reducerat pro- gram i syfte att höja sitt meritvärde. Elever som får slutbetyg från reducerat program kan i merithänseende gynnas i förhållande till sökanden som får slutbetyg från ett fullständigt program, dvs. 2 500 gymnasiepoäng. Nuvarande meritvärderingssystem är en bidragande orsak till att elever tycks välja kurser i gymnasieskolan främst i syfte att få ett högre meritvärde vid urval till högskolan. Meritvärderingssystemet bör uppmuntra elever att lämna gymna- sieskolan med ett fullständigt program. Det bör även stimulera till studier i kurser som anses svåra eller som innebär fördjupade kun- skaper i ett ämne. Kunskaper i matematik och språk Kunskaper i matematik är centrala för ett aktivt deltagande i sam- hälls- och yrkesliv men också av fundamental betydelse för framtida kapacitet för teknisk utveckling och naturvetenskaplig forskning. Matematisk förståelse utgör också en väsentlig förut- sättning för elevens förmåga att utveckla kunskaper i naturveten- skapliga ämnen. Matematik utgör därför ett strategiskt ämne vad gäller att öka rekryteringen till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar i högskolan. Internationella undersökningar visar att svenska elevers mate- matikresultat står sig relativt väl i internationell konkurrens. De svenska eleverna ligger något över OECD-genomsnittet. Regering- ens ambitioner är dock att svenska elevers resultat i matematik skall vara ledande vid internationella jämförelser. utgör i ett globalt perspektiv ett litet språkområde. Sam- tidigt ökar det internationella utbytet såväl inom arbetslivet som i privatlivet. Språkkunskaper är av avgörande betydelse för ökad rör- lighet och för internationella kontakter i samhälls- och näringsliv. Goda språkkunskaper bidrar till ökad förståelse för andra männi- skors levnadsvillkor och kultur. Sedan programgymnasiet infördes studerar färre elever moderna språk än i det tidigare linjegymnasiet. Detta trots att möjligheterna att välja språk väsentligt förbättrats i och med att det valbara utrymmet ökat i programgymnasiet. Enligt statistik från har av kullen födda ett betyg i B-språk (linjegymnasiet). För motsvarande kull födda har andelen (programgymnasiet) med ett sådant betyg sjunkit till . Det är av vikt att elevers insatser i gymnasieskolan uppmuntras när det gäller matematik- och språkkurser. Dagens meritvärde- ringssystem i kombination med den kursutformade gymnasie- skolan innebär att många elever väljer bort fördjupade studier i språk och matematik, om de bedömer att de riskerar att få ett lägre betyg i en fördjupningskurs än om de väljer en annan kurs. Ett lägre betyg i en fördjupningskurs resulterar i ett lägre jämförelsetal och minskar möjligheterna att antas till högre utbildning. Ett väl fungerande meritvärderingssystem bör stimulera till fördjupade studier i ämnen som samhället bedömer vara av särskild betydelse. Bland andra , Universitets- och och har framfört önskemål om änd- rade urvalsregler. (Rapport 2001:27) och (U2002/94/UH) har före- slagit att regeringen ändrar föreskrifterna om urval vid i övrigt lik- värdiga meriter så att hänsyn tas till den sökandes prioritets- ordning innan lottning vidtas. Vidare har (U2002/2265/UH), mot bakgrund av att höga antagningskrav till specialistsjuksköterskeutbildningar utestänger vissa sjuksköterskor från att söka utbildningarna, begärt en översyn av antagnings- kraven. Förändringar av gymnasieskolan och av reglerna för grundläggande behörighet till högre utbildning innebär att det kan krävas över- gångsbestämmelser för sökande med äldre betyg och för sökande som har studieomdömen från folkhögskola etc. I fråga om resultat på högskoleprov finns reglerat att provresultatet är giltigt . Någon sådan giltighetstid finns däremot inte för betyg, vilket har bidragit till en rad övergångsbestämmelser. Att tillämpa merit- värderingsbestämmelserna uppfattas som komplicerat såväl av dem som tillämpar regelverket som av dem som berörs av besluten. En särskild utredare skall se över och föreslå ändringar i reglerna för tillträde till grundläggande högskoleutbildning. Utgångspunk- terna för arbetet skall vara: –att öka direktövergången från gymnasieskola till högskola, –att uppmuntra elevers prestationer i gymnasieskolan, –att minska konkurrenskompletteringen (dvs. antalet personer som inom gymnasial vuxenutbildning läser om kurser där de har lägst betyget Godkänd), och –att bredda rekryteringen till högre utbildning. Utredaren skall särskilt överväga om krav på betyget Godkänd i såväl gymnasiearbetet som kurserna Svenska B/Svenska som andra- språk B samt Engelska A skall ställas för grundläggande behörighet. Om utredaren anser att nuvarande krav bör skärpas, skall utredaren redovisa för- och nackdelar med förslagen. Vidare skall utredaren överväga om särskilda regler behövs för vissa grupper av sökande. Utredaren skall dessutom se över och lämna förslag till hur de särskilda behörighetskraven bör utformas mot bakgrund av bl.a. förslag till ny struktur för gymnasieskolan. Utredaren bör pröva olika alternativa lösningar, t.ex. om nuvarande standardbehörighetssystem skall vidareutvecklas eller avvecklas. När det gäller bestämmelser om urval skall utredaren lämna för- slag till hur fler unga kan antas till grundläggande högskoleutbild- ning. Det är angeläget att de framtida tillträdesreglerna minskar incitamenten till konkurrenskomplettering. Det står utredaren fritt att även överväga andra ändringar av urvalsbestämmelserna, t.ex. i fråga om högskoleprovet. Utredaren skall också se över bestämmelserna om meritvärde- ring mot bakgrund av hur dagens bestämmelser påverkar elevernas prestationer i gymnasieskolan. Utredaren skall föreslå sådana änd- ringar i bestämmelserna som leder till att elevernas insatser i gym- nasieskolan premieras. Utredarens förslag bör även bidra till att elever i gymnasieskolan uppmuntras till att välja kurser i matematik och språk i större utsträckning än . Utredaren skall göra en samlad analys av vilka konsekvenser olika förändringar av tillträdesreglerna får dels för eleverna i gym- nasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning, dels för till- trädessystemet som helhet. Utredaren skall utifrån analysen lämna förslag till de ändringar som utredaren finner lämpliga. Utredaren skall vidare granska regelverket för tillträdesreglerna och lämna för- slag till författningsändringar som leder till att bestämmelserna för- enklas och förtydligas. Utgångspunkten skall vara ett tillträdes- system som är rättssäkert och överblickbart. Utredaren skall även lämna förslag om de olika ändringarna bör genomföras. Utredaren skall hålla sig informerad om det arbete som pågår som en följd av betänkande (SOU 2002:120). Utredaren skall i sitt arbete samråda med berörda myndigheter, organisationer samt utredningar som har relevans för utredningsuppdraget, t.ex. . Uppdraget skall vara slutfört och redovisas . Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se över och föreslå ändringar i reglerna för till- träde till grundläggande högskoleutbildning (dir. 2003:38). Utredaren skall enligt direktiven redovisa uppdraget . Med ändring av denna tidpunkt skall uppdraget redo- visas . Hur bedömer lärosätena studenternas förkunskaper? I denna bilaga redogörs för, utifrån utvärde- ringar av högskoleutbildningar, lärosätenas uppfattningar om studenternas förkunskaper. har regeringens uppdrag att utvär- dera samtliga utbildningar för generella examina och yrkesexamina (enligt regleringsbrev för ). Utvärderingarna omfattar såväl grund- som forskarutbildningar. När det gäller generella examina utvärderas huvudämnet i en kandidat- eller magisterexamen och när det gäller yrkesexamen utvärderas utbildningen i sin helhet. Samtliga lärosäten där respek- tive ämne eller yrkesexamen erbjuds omfattas av utvärderingen. Utbildningens kvalitet står i fokus i utvärderingarna och syftet är huvudsakligen: 1.Att bidra till institutionens/motsvarande egen kvalitetsutveck- ling. 2.Att granska om utbildningen svarar mot mål och bestämmelser i högskolelagen och högskoleförordningen. 3.Att ge information till bl.a. studenter inför valet av utbildning. genomfördes nio utvärderingar omfattande 222 granskningar i ämnena och utbildningarna datalogi, företagseko- nomi, klassiska språk, lingvistik, medie- och kommunikations- vetenskap, nationalekonomi, svenska och nordiska språk, mate- matik samt teologi. genomfördes elva utvärderingar omfattande 264 granskningar i ämnena och utbildningarna sjöingenjörs- och sjökaptensutbildning, antikens kultur och sam- hällsliv samt egyptologi, arkeologi, historia, ekonomisk historia, miljövetenskap, miljöteknik och miljö- och hälsoskydd, kemi, socialt arbete och socionomutbildning, slaviska språk och Öst- och Centraleuropakunskap, baltiska och keltiska språk samt högskole- ingenjörs-, ingenjörs- och brandingenjörsutbildning. Varje utvärdering består av tre delar. Först genomför den insti- tution eller motsvarande som är ansvarig för utbildningen en själv- värdering. En extern bedömargrupp granskar sedan självvärderingen och diskuterar den med berörda vid ett platsbesök. Efter mellan ett och görs en uppföljning. Enligt lärosätena är arbetet med självvärderingen den viktigaste delen av processen. Självvärdering innebär att den berörda institutionen eller motsvarande utifrån ett antal kvalitetsaspekter gör en beskrivning av den egna verksam- heten. Studenternas förkunskaper är en viktig ingångsfaktor som påverkar kvaliteten i utbildningen och tas upp i samtliga själv- värderingar. Utvärderingsrapporterna kan därmed ge en bra bild över lärosätenas uppfattning om studenternas förkunskapsnivå. Enbart utvärderingar av grundutbildningar redovisas i det följan- de. Redovisningen presenteras i kronologisk ordning. Datavetenskapliga/datalogiska utbildningar Utvärderingen omfattar den datavetenskapliga/datalogiska utbild- ningen vid tolv universitet och högskolor . Det råder oklarhet mellan begreppen datavetenskap och datalogi och gränsen mellan dessa ämnen och andra närliggande ämnen är oklar. Lärosätena fick själva avgöra vilka verksamheter de definierar som datavetenskap/datalogi och som därmed skulle ingå i själv- värderingen. Det finns en mångfald av utbildningar inom det datavetenskap- liga/datalogiska området. Följaktligen varierar behörighetskraven beroende på inriktning. Oberoende av inriktning baserar sig de datavetenskapliga utbildningarna på matematiskt tänkande och det ställs krav på förkunskaper i matematik, från Matematik C till Matematik D. Utvärderingen visar dock att studenterna ofta har bristande förkunskaper i matematik och vid samtliga lärosäten är det problematiskt för en del att klara matematikkurserna tidigt i utbildningen. Det är dock inte alla lärosäten som lyfter fram mate- matiken som något problem. Det finns de som anser att studenter- nas förkunskaper i matematik normalt är tillräckliga för studier inom datalogiområdet även om dessa lärosäten påpekar också att förkunskaperna är sämre . Medie- och kommunikationsvetenskapliga utbildningar Utvärderingen omfattar 16 universitet och högskolor. Den genom- fördes mellan – . Medie- och kommunikationsvetenskap är ett brett ämne med bakgrund i en rad humanistiska och samhällsvetenskapliga discipliner. Olika frågeställningar inom medie- och kommunikationsområdet behandlas inom många vetenskaper och discipliner och det finns en uppsjö av olika inriktningar. Utbildningens inriktning avgör naturligtvis vilka förkunskaper som är relevanta och kraven på förkunskaper varierar kraftigt beroende på om utbildningen i huvudsak är samhällveten- skaplig, humanistisk eller teknisk. Många utbildningar inom medie- och kommunikationsområdet är populära och konkurrensen vid antagningen är mycket stor. De studenter som antas har mycket höga betyg. Att de har goda för- kunskaper bekräftas av lärarna. Utvärderingen omfattar samtliga elva grundutbildningar vid fyra universitet i ämnena latin, grekiska (inklusive bysantinsk grekiska/ bysantinologi) och nygrekiska. Perioden för bedömningen är läs- /2001. Vid antagning till studier i klassiska språk ställs det krav på för- kunskaper motsvarande Svenska B alternativt Svenska som andra- språk B och Engelska B. har valt att tills vidare behålla förkunskapskravet på gymnasielatin vid antagning till utbildning i latin. Alla lärosäten, inklusive , erbjuder en nybörjarkurs i latin. Anledningen till detta är att gymnasie- kunskaper i latin inte längre tycks vara en garanti för att studenten har de baskunskaper som är nödvändiga för universitetsstudier i latin. Även sjunkande grammatiska förkunskaper har uppmärksam- mats av lärarna. Olika grepp tas dock för att kompensera de bris- tande förkunskaperna. Utbildningarna i klassiska språk får beröm av bedömargruppen för innovativa och på några håll uppenbart lysande pedagogiska insatser samt självuppoffrande lärarinsatser. Dock har ämnena mycket begränsade lärarresurser och har fått vidkännas drastiska minskningar i personal- Enligt bedömargruppen kan detta hota under- visningens kvalitet. Teologiska och religionsvetenskapliga utbildningar Utvärderingen av teologiska och religionsvetenskapliga utbild- ningar grundar sig på uppgifter och omfattar 15 uni- versitet och högskolor. Av det totala antalet studenter inom det religionsvetenskapliga programmet var det som plane- rade att avlägga en teologie kandidatexamen. En del av dessa avsåg att bli präster. För andra utgjorde religionsvetenskap huvudämne i magisterexamen. Religionsvetenskaplig utbildning ingår också i lärarutbildningen. Tillträdeskraven för utbildning som leder till teologie kandidatexamen och för de flesta religionsvetenskapliga utbildningar är förkunskaper motsvarande Svenska B alternativt Svenska som andraspråk B, Historia A och Samhällskunskap A. För lärarutbildningar med inriktning religion ställs därutöver krav på Engelska B och Matematik A. När det gäller studenternas förkunskaper har man vid flera läro- säten påtalat de snabba förändringar som kan iakttas mellan de senaste årens olika studentgenerationer. Många av de yngre stu- denterna saknar förkunskaper som varit självklara. Å andra sidan kan de dock ha erfarenheter som kan vara främmande för äldre studenter. Vissa lärosäten har framhållit att studenternas för- kunskaper överlag har blivit sämre. Utvärderingen i ämnena matematik, matematisk statistik och numerisk analys gjordes och omfattar 18 universitet och högskolor. Matematik är det största enskilda ämnet inom hög- skolan. läste drygt 34 000 studenter minst en kurs i matematik. Majoriteten av dessa läste matematikkurser inom en civilingenjörs-, högskoleingenjörs-, lärar- eller matematisk-natur- vetenskaplig utbildning. För vissa utbildningar ställs det exempelvis krav på Matematik E. För andra utbildningar har kraven, framför allt av rekryteringsskäl, sänkts, i enstaka fall så lågt som till Matematik B. Alla lärosäten har svårt att rekrytera studenter till matematikutbildningar. samman med det sjunkande intresset för matematisk – naturveten- skapliga ämnen. En allmän uppfattning på lärosätena är att det finns en stor spridning i kunskaps- och färdighetsnivå hos nybörjarna och att detta kraftigt försvårar undervisningen. I utvärderingen fram- kommer också att studenternas förkunskaper i grundläggande matematiska färdigheter, till exempel elementär algebra, har för- sämrats, framför allt . Studenternas förkun- skaper motsvarar ofta inte det man kan vänta sig utifrån gällande behörighetskrav. Enligt bedömargruppen är det inte acceptabelt att studenter som har de formella förkunskaperna för att studera matematik på högskolenivå är osäkra på centrala moment som hör hemma på högstadium. De försämrade förkun- skaperna uppges vara ett av de allra största problemen för grund- utbildningen i matematik och leder till många avhopp och studie- misslyckanden. Uppfattningen om försämrade förkunskaper base- ras inte bara på lärarnas utsagor utan även på resultaten av de dia- gnostiska prov som genomförts vid några lärosäten. Resultaten visar tydligt vikande förkunskaper . Vid särredovisas provresultaten för sökande till civilingenjörsutbildningar med högsta betyg i mate- matik och fysik från gymnasieskolan. Också denna grupp uppvisar sämre förkunskaper, något som accelererat . Bedömargruppen påpekar att bristen på nödvändiga förkun- skaper i matematik uppmärksammades av Högskole- verket. genomförde då en utredning om förkun- skaperna i matematik på uppdrag av regeringen och i samråd med (Räcker kunskaperna i matematik?, Högskole- verket 1999). Efter att ha analyserat och undersökt flera typer av material konstaterade man då att förkunskapsnivån i matematik hos dem som börjar studier inom naturvetenskap och teknik var starkt varierande. Man anförde också att det hos många studenter fanns tydliga brister, inte bara när det gäller räknefärdigheten i snäv mening, utan också beträffande det som man kan kalla matematisk mognad. De flesta lärosäten har vidtagit åtgärder för att stödja studenter med svaga förkunskaper. Bedömargruppen påpekar att de lärare som arbetar med framför allt de grundläggande kurserna lägger ner ett stort arbete på att lösa de pedagogiska problem som bland annat den stora spridningen i förkunskaper hos studenterna medför. Enligt bedömargruppen är det dock nödvändigt att mer resurser ställs till förfogande om kravet på öppen högskola skall kunna realiseras utan att kvaliteten äventyras. Ekonomin är nämligen ett problem vid så gott som samtliga institutioner som ingår i utvärde- ringen. Svenska språket och nordiska språk Utvärderingen av utbildningar i svenska och nordiska språk vid 14 universitet och högskolor genomfördes . Svenska språket och nordiska språk är ett brett ämnesområde och hör till de mest spridda ämnesområdena i . Det inbegriper så skilda vetenskaper som exempelvis fornisländska, runologi och svenska som andraspråk. De krav som ställs vid antagning till svenska eller nordiska språk är förkunskaper i Svenska B respektive Svenska som andraspråk B. Flertalet av lärosätena har gjort gällande att studenternas för- kunskaper har förändrats. Det finns dock en del lärosäten som inte har observerat någon skillnad jämfört med tidigare. De flesta är dock överens om att förkunskaperna inom strukturmoment som grammatik m.m. tycks ha försämrats. I några fall har man även framfört att dagens studenter har lättare än tidigare att ge upp när något ämne verkar vara svårt. Även brister i skriftlig framställ- ning har uppmärksammats. Flera lärosäten har framfört att Svenska C, som är en tillvalskurs i gymnasieskolan utöver de obligatoriska A- och B-kurserna, bör bli behörighetskrav för studier i svenska språket. Förslaget får stöd från bedömargrupp. I utvärderingen av utbildning i nationalekonomi ingick 19 insti- tutioner/motsvarande vid 18 universitet och högskolor. Utvärde- ringen gjordes . I rapporten påpekar bedömargruppen att av de samhällsvetenskapliga disciplinerna har nationalekonomin gått längst när det gäller att utnyttja matematik och statistik. Jämfört med andra samhällsvetenskapliga discipliner dominerar den logiskt deduktiva metoden. Utbildningen i nationalekonomi går därför i hög grad ut på att lära ut stringenta matematik- och statistikkrävande teorier och metoder. skaper är därför nödvändiga för att tillgodogöra sig utbildningen, åtminstone på de högre kurserna.