sou · GSB316 · 2005-01-01 00:00:00 — framhålls det att aktörerna i radio- branschen har behov av att göra bedömningar på när det gäller ekonomiska villkor och nödvändiga investeringar. 2.4.3Fördelning av sändningstillstånd till lokalradio m.m. En tillämpning av nu gällande lagstiftning för kommersiell lokalradio skulle innebära bl.a. att sändningstillstånd kommer att fördelas genom ett urvalsförfarande som huvudsakligen baseras på ägarförhållande och åtagande i fråga om graden av programinnehåll som är fram- taget för den egna verksamheten och som har lokal anknytning. I delbetänkandet uttalas att det sannolikt kommer att bli nödvändigt att skapa nya bestämmelser i lagstiftningen för att t.ex. reglera för- delning av sändningstillstånd för digital radio. Mot bakgrund av att det kan förväntas ta innan digitala sändningar har nått en spridning som ger intäkter sägs det vidare att det kan bli nödvän- digt med olika former av övergångsregler i ett inledningsskede. 2.4.4Förhållandet mellan programföretag, multiplexoperatör och sändaroperatör DAB-tekniken innebär att signaler från flera, kanske konkurrerande, programföretag blandas (multiplexeras) i en och samma signal. Vid multiplexeringen bestäms vilka radioprogram och andra tjänster som Regelverket med anknytning till ljudradions område skall bäras i den gemensamma signalen och hur stort överförings- utrymme respektive tjänst skall ha. Multiplexoperatören kan utgöras av programföretagen själva, av sändaroperatören eller av en extern aktör. I delbetänkandet framhålls vikten av att tydliggöra de tre olika rollerna och att skilja dem från varandra i juridisk mening. Olika tänkbara lösningar för multiplexoperatörens roll presenteras. Ett alter- nativ är att programföretagen själva bestämmer över multiplexfunk- tionen och andra tekniska frågor tillsammans. Ett annat alternativ är att en särskild multiplexoperatör innehar sändningstillståndet för hela multiplexen, varvid denne också sköter urvalet av programföretag, bestämmer utbyggnadsgrad och utbyggnadstakt av sändarnätet, m.m. 2.5Remissyttranden över särskilda frågeställningar angående regelverket som lyftes fram i delbetänkandet Flera remissinstanser har i sina remissvar på delbetänkandet lämnat synpunkter som berör de frågeställningar som redovisats i avsnitt 2.4. I detta avsnitt ges en översiktlig bild av vad remissinstanserna därvid anfört (se också avsnitt 2.6 som behandlar förslag på lagändringar m.m.). 2.5.1Utgångspunkter för det framtida regelverket avseende digital radio RTVV anser att det skulle framstå som naturligt att samla till- ståndsgivningen – i vart fall för lokal/regional digital radio – på den myndighet som hanterar tillståndsfrågor för övriga lokala ljudradio- sändningar. anför att korta beslutsvägar ökar förutsättning- arna för att på bästa sätt beakta den pågående snabba utvecklingen på mediemarknaden, varför tillståndsgivningen torde kunna delegeras till myndighetsnivå. LO uttalar att det i den digitala radion bör ges utrymme för två eller fler koncessioner för nationell riksspridd privat radio, vilket LO menar skulle underlätta övergången till digital teknik. LO anser att sändningstillstånd för nationella privata radiokanaler skall inne- hålla kvalitetsgarantier av liknande slag som på TV-området och att regeringen skall hantera tillståndsgivningen. När det gäller regel- Regelverket med anknytning till ljudradions område verket och tillståndsgivningen ifråga om digital privat lokalradio anser LO att nuvarande regelverk för analog privatradio kan gälla även för de digitala sändningarna. Däremot ställer sig LO tveksam till att RTVV skall hantera de lokala tillstånden. Istället föreslår LO att det undersöks om lokala eller regionala politiska församlingar skulle kunna ha ansvar för tillståndsgivningen eftersom det skulle minska risken för bulvanverksamhet och oseriösa ansökningar. () anser att en lämplig utgångspunkt för regelverket avseende digital radio är gällande lagstiftning för lokalradio i RTVL. framför att regelverket måste möjliggöra för både public service och kommersiell lokalradio att sända i DAB och att reglerna bör harmoniseras med övriga länder inom EU. har vidare uttalat att tillståndsgivningen bör delegeras till myndighet. anser att det framtida regelverket kring DAB bör utfor- mas så att det successivt kan anpassas till en alltmer föränderlig värld. I fråga om tillståndsperiodernas längd uttalar RU och var för sig stöd för långsiktiga tillståndsperioder. anser att tillstånden skall gälla 10–. 2.5.3Förhållandet mellan programföretag, multiplexoperatör och sändaroperatör För det fall att fördelning av sändningstillstånd endast sker i två multi- plexer finner RTVV modellen med multiplexoperatörstillstånd mindre lämplig ur ett konkurrensperspektiv. Problem kan uppstå när ett stort antal programbolag är intresserade av att medverka i sändningarna men endast ett fåtal kan beredas plats. Däremot skulle modellen kunna skapa en positiv flexibilitet och incitament för samlade åt- gärder kring teknikskiftet i ett läge där frekvensutrymmet är större. menar att mycket talar för att de lösningar man valt i med att rikta sändningstillstånden till multiplexopera- törer även är den rätta lösningen för eftersom utvecklingen av nya tjänster från nya aktörer underlättas med en sådan modell. Regelverket med anknytning till ljudradions område menar att det skall vara en multiplexreglerad tillstånds- givning som kan baseras på kvalitetskriterier som t.ex. utbud, täck- ningsgrad, etc. Pres(s)gruppen anser att tillstånd bör riktas till de enskilda pro- gramföretagen, eftersom det annars föreligger en uppenbar risk för oklarheter rörande innehållsansvar. 2.6Lokalradiobranschens förslag till regelverk för privat digitalradio () har till in- kommit med en plan för hur privata radioföretag skall kunna inleda digitalradiosändningar, se avsnitt 3.9.3. RU har i anslutning till denna plan också lämnat en beskrivning över den privata radiobranschens ekonomiska situation, se avsnitt 5.3.1, samt lämnat förslag avseende regelverket för den privata lokalradion. RU:s förslag om regelverket presenteras i detta avsnitt. Enligt RU bör det inrättas särskilda tillstånd för att driva DAB- multiplexer på såväl nationell som regional nivå. RU menar att till- stånd skall kunna sökas och meddelas de företag som bäst kan garan- tera en kostnadseffektiv och driftsäker distribution samt andra tjänster och service som är förknippade med driften av en multiplex. RU anför att regelverket för ett multiplexoperatörstillstånd i huvudsak bör reglera hur mycket utrymme som operatören måste avsätta till rundradiotjänster respektive till andra tjänster, att rund- radiotjänster har förtur upp till en viss gräns av multiplexutrymmet (t.ex. ), vilken lagstiftning som gäller för publicering/sänd- ning av innehåll i multiplexen samt reklamregler avsedda för multiplex-operatören. RU anser att tillståndsgivningen till multi- plexoperatörerna bör handhas av RTVV eller PTS, att multiplex- operatörstillstånd inledningsvis bör meddelas till utgången av och att de därefter bör förlängas med i taget utan bortre gräns. RU har också framfört att multiplexoperatörstillstånden bör kunna överlåtas. RU har uttalat att oavsett vem som meddelas ett multiplexopera- törsskap ställer sig de privata radioföretagen positiva till eventuell Regelverket med anknytning till ljudradions område samverkan med såväl SR som närradion i de regionala multiplexer som redan är koordinerade. I etableringsskedet skulle en samverkan mellan SR och privata intressen enligt RU sannolikt innebära att de regionala multiplexerna redan initialt i de allra flesta sändnings- områden skulle kunna fyllas till under förutsätt- ning av att det finns intresse från ytterligare något eller några aktörer utöver de befintliga programföretag som kan nyttja en s.k. must carry-regel. RU har rekommenderat att 128 kbit/s skall utgöra den minsta kapa- citet ett privat programföretag tillåts använda för DAB-sändningar. Vidare bör valet av kapacitet enligt RU vara en fråga mellan multi- plexoperatören och det enskilda radioföretaget och denna fråga bör hanteras utan särskild reglering. RU har framfört att bestämmelserna i avseende lokalradio bör tillämpas även för privata digitala ljudradiosändningar. RU har vidare rekommenderat att separata tillstånd för kommersiella infor- mationskanaler utan ljud direkt kopplade till tillstånden för ljudradio bör inrättas. Ett sådan tillstånd bör enligt RU innefatta en rätt att sända kommersiella meddelanden i text och bild av den totala sändningstiden, medan övrig tid skall användas för information utan reklam eller sponsring, t. ex. nyheter, trafikinfor- mation, väderprognoser, nöjes- och sportnyheter, etc. RU har uttalat att tillstånd för ljudradiokanaler och informationskanaler utan ljud inledningsvis bör meddelas till utgången av och att de där- efter bör förlängas med i taget utan bortre gräns. Enligt RU bör innehavare av sändningstillstånd meddelade med stöd av den numera upphävda lokalradiolagen ha företrädesrätt till digitala sändningstillstånd i sitt nuvarande analoga sändningsområde enligt en speciell s.k. must carry-regel. Övergångsregeln skall gälla under den fas då privata digitalradiosändningar etableras (etapp 1; se 3.9.3). Om det under den fas då privata digitalradiosändningar etableras visar sig att det inte går att åstadkomma en beläggning av ljud- radiokanaler av utrymmet i multiplexen, bör ett Regelverket med anknytning till ljudradions område multiplexoperatörstillstånd enligt RU, innefatta en rätt att temporärt fylla upp multiplexen annat innehåll än ljudradio- kanaler. Enligt RU skall en innehavare av ett sändningstillstånd för analog ljudradio meddelat med stöd av lokalradiolagen fr.o.m. den dag inne- havaren också erhåller sändningstillstånd för digital radio, eller retro- aktivt fr.o.m. , betala koncessionsavgifter för sändningstillstånden i enlighet med bestämmelserna i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område. Vidare anser RU att tillståndshavaren, fr.o.m. som koncessions- avgifter skall erläggas enligt lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område, skall anpassa sina programutsänd- ningar efter bestämmelserna i och sända minst egenproducerat material . En innehavare av ett sändningstill- stånd för analog ljudradio meddelat med stöd av lokalradiolagen som också innehar tillstånd för digitala radiosändningar skall enligt RU har rätt att använda av sitt analoga sändningsmaterial i sina digitala sändningar. I kapitel 1 återfinns en sammanfattande redogörelse för delbetän- kandets uppgifter jämte remissinstansernas synpunkter angående ett flertal områden av grundläggande betydelse för analysen av förut- sättningarna för digital radio i . Syftet med detta kapitel är att komplettera tidigare redovisade uppgifter samt redogöra för utvecklingen på ljudradioområdet för tiden efter det att delbetän- kandet presenterades. presenterade Radio- och () sin rapport Närradio – , och . Rapporten är en redovisning av det uppdrag regeringen lämnade till RTVV . Enligt uppdraget skulle RTVV bedöma hur närradion uppfyller syftet att vara en lokal föreningsradio utan kommersiella intressen mot bakgrund av de regeländringar som genomfördes (Ku2001/2829/Me). De lagändringar som genomfördes 1998 innebar bl.a. att tillståndshavarkretsen utökades genom att det blev möjligt att ge tillstånd till lokala ideella föreningar som bildats för att sända närradio, s.k. radioföreningar. Vidare utvidgades bestämmelsen om undantaget från förbudet mot sändningar av centralproducerade program – det s.k. riksförbudet. Utvidgningen innebar att undantogs från förbudet. Reklam- sändningar i närradion har varit tillåtna . Bakgrunden till regeringens uppdrag till RTVV var att regeringen hade uppmärk- sammats på att det bl.a. förekommit att vissa föreningar som fått sändningstillstånd för närradio hade för avsikt att sända program utan eller med begränsad, anknytning till det lokala föreningslivet och att det funnits farhågor för att en sådan utveckling skulle leda närradion bort från att vara en lokal föreningsradio med utrymme för olika åsikter. Enligt regeringsbeslutet skulle RTVV:s redovisning bl.a. innehålla en genomgång av hur tillståndshavarkretsen förändrats liksom av sändningarnas räckvidd. Vidare skulle redovisningen innehålla uppgift om i vilken utsträckning reklam används för att finansiera närradioverksamhet samt omfatta, dels hur många som sänder reklam, dels hur mycket reklam som förekommer. Dessutom skulle redovisningen innehålla uppgift om hur stora och vilka kost- naderna är för att sända närradio. RTVV konstaterade i rapporten att det finns flera skillnader mellan lokalradio och närradio, bland annat finansiellt och täckningsmässigt. Vid bedömningen av frågan om närradion uppfyller syftet att vara en lokal föreningsradio utan kommersiella intressen fann RTVV att det är svårt att få fram uppgifter om i vilken omfattning föreningar- na direkt eller indirekt bedriver kommersiell verksamhet. RTVV uttalade dock att genomförd kartläggning visar att det finns kom- mersiella intressen inom närradion men att dessa inte förekommer i någon större omfattning samt att de inte heller på något påtagligt sätt har påverkats av lagändringarna . Verket ansåg därför att närradion i huvudsak uppfyller sitt syfte att vara en lokal förenings- radio utan kommersiella intressen. Verket betonade vikten av att fortsättningsvis noga följa utvecklingen inom närradion. Efter det att RTVV överlämnat sin rapport gav regeringen ett uppdrag åt RTVV att göra en uppföljning av sin tidigare rapport om närradion. Ett skäl till det nya uppdraget var att flera radioföreningar med kopplingar till den kommersiella lokalradion hade fått tillstånd att sända närradio. Enligt regleringsbrevet skulle verkets redovisning innehålla en analys av de möjliga regeländringar som kan vidtas för att motverka kommersialiseringen inom när- radion. Verket skulle därvid redovisa för- och nackdelar med olika regeländringar samt konsekvenser av dessa. Vidare skulle verket lämna förslag till de regeländringar som verket förespråkar. Verket redovisade sitt resultat av regeringens uppdrag genom rapporten i förändring. Sammanfattningsvis fann verket att kommersialiseringen inom närradion inte avstannat sedan förra rapporten, men också att det inte skett någon dramatisk ökning av kommersialiseringen. Verket uppgav att lokalradioaktörer har etablerat intressen i närradion, framförallt på några orter i och till viss del på . Verket anförde vidare att det fram- kommit att lokalradioaktörer har försökt att få till stånd ett samarbete med tillståndshavare på andra orter där det finns fungerande när- radio men där ledig tid har funnits . Att samarbete senare inte inletts har enligt verket berott på att lokalradioaktörerna strävat efter att få monopol på sändningstid och inte velat släppa in ytterligare tillståndshavare. Verket fann också andra former av nät- verksbildningar som försökt etablera sig inom närradion. Verket föreslog i sin rapport att kravet på lokal förankring för bl.a. radioföreningar bör skärpas samt att information, utbildning och rådgivning bör utökas i syfte att stärka närradion som en lokal föreningsradio. Verket föreslog också att det skall ske en uppfölj- ning av hur närradion uppfyller syftet att vara en lokal föreningsradio utan kommersiella intressen. Verket ansåg att om utvecklingen mot en kommersiell närradio ökar trots skärpt krav på lokal förankring bör ytterligare lagstiftningsåtgärder övervägas, t.ex. införande av reklamförbud eller ytterligare skärpning av tillståndsvillkoren. RTVV:s senare rapport har remissbehandlats och bereds nu vidare inom . Sedan det nya regelverket för den kommersiella lokalradion trädde i kraft (se avsnitt 2.2.2) har RTVV utlyst och beslutat om fördelning av tolv lediga sändningstillstånd, varav elva beslut vunnit laga kraft. Ett av besluten överklagades och ärendet hade ännu inte avgjorts . Som nämnts i delbetänkandet aviserade Fria Radiobolaget i med kanalen Radio Match 105,5 att bolaget skulle återlämna sitt tillstånd. Så skedde också, varefter RTVV utlyste tillståndet på nytt. Sex ansökningar inkom, däribland från Fria Radiobolaget i . Verket fann att Fria Radiobolaget i var den sökande som bäst uppfyllde de kriterier som uppställts för att tillstånd skulle beviljas och meddelade verket beslut om ett nytt tillstånd för bolaget att sända kommersiell lokalradio i . Beslutet har inte överklagats. Det nya tillståndet gäller för tiden – och den årliga koncessionsavgiften uppgår till , med justering med hänsyn till konsumentprisindex. Genom att återlämna sitt tillstånd som meddelats med stöd av de numera upphävda reglerna i lokalradiolagen (1993:120) och erhålla ett nytt tillstånd med stöd av de nya reglerna i Radio- och TV-lagen sänkte Fria Radiobolaget i sina koncessionsavgifter med nästan . I övrigt bör det nämnas att ett flertal av de övriga nya tillstånden har återkallats på tillståndshavarnas begäran. Vid års- skiftet 2003/2004 återstod endast sex av de totalt tolv nya tillstånd som RTVV fördelat. och TV har granskat hur de programföretag som sänder med stöd av de nya sändningstillstånden efterlever bestämmelserna i och TV-lagen och de villkor som gäller för sändningarna. I samtliga de fall där nämnden avslutat sin granskning har nämnden funnit att företagen inte levt upp till be- stämmelserna i sändningstillstånden om eget material och program med lokal anknytning. Nämnden har förelagt respektive företag att vid äventyr av vite vidta rättelse . Vitesbesluten har överklagats till domstol, men några slutliga avgöranden i ärendena har inte meddelats . skedde en sammanslagning av nätverken och . Efter sammanslagningen omfattar det nya nät- verket totalt 22 stycken sändningstillstånd. Övriga nätverk på lokal- radiomarknaden utgörs av Fria Media (13 sändningstillstånd), MTG och (30 sändningstillstånd) samt NRJ (20 sändningstillstånd). 3.2Radiolyssnande och annan medieanvändning, forskning m.m. Enligt den lyssnarundersökning () genomförde i hela riket tredje kvartalet 2003 lyssnade av befolkningen (9–) på radio minst under ett genomsnittligt dygn, vilket motsvarar cirka 5,8 miljoner människor (RUAB:s rapport /2003). Resultatet innebär att radiolyssnandet minskat jämfört med sista kvartalet 1996, jämfört med sista kvartalet och jämfört med sista kvartalet 2002 (RUAB:s rapport /2003). Radiolyssnandet skiljer sig åt i olika åldersintervall. I gruppen 9–lyssnar, enligt den senaste lyssnarundersökningen, på radio under ett genomsnittligt dygn, vilket är en ökning jämfört med . I åldern 50–är lyssnandet störst, , under ett genom- snittligt dygn, vilket är en minskning jämfört med kvartalet innan. Vid en jämförelse mellan sista kvartalet 2002 och tredje kvartalet 2003, är det fortfarande så att de mellan 9–34 år lyssnar mer på den privata lokalradion, medan de mellan 35–till övervägande del lyssnar på . Gruppen mellan 35–har dock minskat sitt lyssnande på under aktuell period med 3 procent- enheter, medan samma grupp ökat sitt lyssnande på den privata lokalradion . Det totala lyss- nandet på närradion har sedan sista kvartalet 2002 minskat från till . Störst är minskningen i lyssnargruppen 9– . När det gäller kvinnors och mäns lyssnande så lyssnar män enligt den senaste undersökningen i något större utsträckning än kvinnor på radio, . (RUAB:s rapport /2003). Enligt RUAB:s rapport /2003 (som avser tredje kvartalet 2003) uppgår marknadsandelarna för och privatradion till respektive under ett genomsnittligt dygn måndag – söndag. uppgick marknads- andelarna för och privatradion till respek- tive . I tabellerna 3.1–3.3 redovisas RUAB:s lyssnarundersökningar avseende publikandelar för hela riket och P4-området samt koncessionsområdet (Rapport /2003 resp. III/2003). Av tabellerna framgår att flertalet av radiolyssnarna lyssnar på någon av public service-kanalerna. Vid en jämförelse med RUAB:s tidi- gare undersökningar har det inte skett någon större förändring vad gäller fördelningen av lyssnare mellan public service-radion och privatradion. Av tabell 3.4 framgår befolkningsunderlaget för och den privata lokalradion. Publikandelar i åldrarna 9–för radiolyssnande minst en genomsnittlig dag tredje kvartalet 2003 i hela riket. Resultat för Hela Riket Rapport /2003 Källa: RUAB, Rapport /2003, Resultat för hela riket. Publikandelar i åldrarna 9–för radiolyssnande minst en genomsnittlig dag tredje kvartalet 2003 i P4- området . Kvinnor 9-19 20-34 35-49 50-64 65-79 67,8 74,9 77,0 80,4 75,4 10,6 34,3 45,9 68,8 72,4 Källa: RUAB, Rapport /2003, Resultat för . Publikandelar i åldrarna 9–för radiolyssnande minst en genomsnittlig dag första och i koncessionsområdet . 71,7 74,7 78,3 87,1 70,4 24,3 39,0 71,6 66,1 64,1 54,3 49,4 17,8 28,2 31,9 23,8 10,7 Källa: RUAB, Rapport /2003, Resultat för koncessionsområde . Ungefärligt befolkningsunderlag åldrarna 9–för SR:s kanaler, de olika nätverken för privat lokalradio samt för övriga privatradiostationer. Källa: RUAB, Rapport /2003. Lyssnarstrukturen varierar mycket mellan olika kanaler. Genom- förda undersökningar visar att yngre personer lyssnar på radio än äldre samt att yngre personer företrädesvis lyssnar på kommersiell lokalradio. Enligt medieforskare håller trenderna i sig att allt färre i de yngsta lyssnargrupperna tar del av P1 och P2 och att allt fler personer sällan eller aldrig lyssnar på radio. Det har genom lyssnarundersökningar kunnat konstateras att gruppen icke- lyssnare har haft en snabbare tillväxttakt medan till- växttakten i gruppen ungdomar som inte tar del av public service- kanalerna i princip varit oförändrad. I den grupp ungdomar som inte lyssnar på radio har man kunnat iaktta ett högre TV-tittande på privata TV-kanaler än i övriga grupper. Enligt RUAB:s undersökningar skedde cirka 52 pro- cent av radiolyssnandet i hemmet. Detta innebär att radiolyssnandet i hemmet minskade med jämfört med och med jämfört med . av radiolyssnandet skedde i bil. Lyssnandet på radio i bil har ökat successivt med totalt . Radiolyss- nandet på arbetet utgjorde , vilket är i stort sett samma andel som , men en ökning på . Jfr diagram 3.1. Räckvidden av radiosändningar hemma, i bil samt på arbetet. Räckvidd genomsnittligt dygn , hemma, i bil samt på arbetet. Hela Riket 1998-2003. Källa: RUAB, Rapport . Enligt MedieAkademin/NFO Infratests förtroendebarometer för åtnjuter SR störst förtroende bland de svenska medierna. Av 750 tillfrågade personer uppgav att de har mycket eller ganska stort förtroende för . Motsvarande resultat för SVT var , för TV4 och för TV3 . 3.3Olika tekniker för distribution av trådlös ljudradio En presentation av DAB-standarden återfinns i avsnitt 1.3.1. DAB-plattformen är mycket flexibel och den kan anpassas till olika standarder för ljud-, video- och datasändningar. aviserade Microsoft, Capital Radio, NTL Broadcast och RadioScape att de kommer att bedriva försöks- sändningar med 5.1 multikanalsljud i genom använ- dande av DAB-plattformen. Programvaran som skall användas under försökssändningarna har utvecklats av Microsoft. kommer det att krävas cirka 130 kbit/s per program för att sända multikanalsljud. Även försökssändningar med videoöverföringar med relativt låga bithastigheter över DAB har genomförts i samarbete med Microsoft. Vidare har det i bedrivits ett utvecklingsarbete som syftar till att lägga fast en standard för videoöverföring inom DAB-plattformen (DMN; Digital Multimedia Broadcasting). aviserade DRM konsortiet och att de beslutat inleda ett samarbete för att skapa vill- kor som gynnar båda de digitala systemen. Det finns förväntningar hos DRM och om att samarbetet kommer att bana väg för framtida digitala radiomottagare på marknaden som möjliggör för lyssnarna att ta emot alla digitala tjänster utan att behöva bry sig om det underliggande sändningssystemet. I flera länder där DAB-sändningar bedrivits har DAB-nätens inom- hustäckning upplevts som otillfredsställande.