sou · GSB325 · 2005-01-01 00:00:00 — Systemet ger även en god ekonomisk kontroll av verksamheten. Utbildarna bör inte vara verksamma än . Den förändrade situationen som uppstår då studierna är avslutade är en av anledningarna. Naturligtvis bör en genomgripande utvärdering av hela koncep- tet genomföras efter uppbyggnadsperioden. 4.3.3Förslag: Förändringar i styrdokumenten Om samhällets säkerhet ska föras in i undervisningen på ett fram- gångsrikt sätt är jag övertygad om att det måste finnas både stärkt stöd och relevanta krav för undervisning om frågorna. Jag har ovan visat på hur stöd och möjligheter bör se ut i informationen riktad gentemot skolan. För att få ett väl fungerande system är det dock av vikt att även styrdokumenten anpassas till att samhällets säker- het ska behandlas i undervisningen. Jag inser emellertid att det inte är via styrdokumenten som en omfattande förändring i klassrum- met åstadkoms. Det handlar i stället om vilket stöd lärare och ele- ver kan få i undervisningen. Skyldighet och möjlighet är två spår som ska löpa parallellt och stödja varandra i arbetet gentemot sko- lan. Samhällets säkerhet är ett ämnesövergripande kunskapsområde som berör både samhällets grundläggande värden och specifika ämneskunskaper. För att markera skolans ansvar för att kunskaps- området behandlas i undervisningen bör det skrivas in i styrdoku- menten. Jag lämnar förslag på hur kunskapsområdet kan konkreti- seras på en rad sätt i skolans styrdokument. Jag föreslår att skriv- ningar ska föras in i läroplanerna, rektors ansvarslista samt i kurs- planerna. I läroplanerna bestäms skolans uppgifter och de värden som ska ligga till grund för undervisningen. Kursplanerna konkreti- serar läroplanernas mål och anger målen för undervisningen i varje ämne. För att åskådliggöra de förändringar som jag föreslår redovi- sar jag de stycken där förslag till förändringar ingår och markerar dessa med kursiv stil insprängt i citaten. Det bör ingå vissa kunskaper i den gemensamma referensram som alla medborgare behöver. Det är kunskaper om hur individen och samhället genom olika åtgärder kan skapa förutsättningar för ett robust och hållbart samhälle vars individer har god förmåga att möta och förebygga kriser och nödsituationer. En grundläggande faktor är kunskap om hur samhället är uppbyggt, hur det styrs och hur krishanteringssystemet fungerar. En annan förutsättning är kunskap om och förståelse för de förutsättningar som utgör grun- den för allt liv och hur olika faktorer påverkar dessa förutsätt- ningar. Samhällets sårbarhet är nära förknippad med möjligheten att skapa ett robust och hållbart samhälle som har god förmåga att motstå påfrestningar av olika slag. De enskilda samhällsmedborgar- nas kunskaper, mentala beredskap och förmåga att förebygga och möta kriser och nödsituationer är viktiga delar i samhällets totala krishanteringsförmåga och robusthet. Det är viktigt att de kurser och det material som erbjuds skolan och förskolan är relaterade till styrdokumenten och att även det didaktiska innehållet är anpassat till styrdokumenten. Företrädare som ska informera om samhällets säkerhet bör ha samma förhåll- ningssätt till styrdokumenten som skolans ordinarie personal. Företrädarna bör också ha ett förhållningssätt som stämmer över- ens med styrdokumentens, skolans och förskolans syn på utbild- ning. I läroplanens kapitel 1 Skolans värdegrund och uppdrag beskrivs vilka grundläggande värden den svenska skolan ska vila på och det uppdrag skolan har att till eleverna förmedla dessa värden samt främja elevernas lärande. Under skolans uppdrag anges att det i all undervisning är angelä- get att anlägga vissa övergripande perspektiv; ett historiskt perspek- tiv, ett miljöperspektiv, ett internationellt perspektiv och ett etiskt perspektiv. Jag föreslår att det som nedan är kursivt skrivet, skrivs in i läro- planen under skolans uppdrag: I all undervisning är det angeläget att anlägga vissa övergripande perspektiv. Genom ett historiskt perspektiv kan eleverna utveckla en beredskap och utveckla sin förmåga till dyna- miskt tänkande. Genom ett miljöperspektiv får de möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och glo- bala miljöfrågor. Undervisningen skall belysa hur samhällets funk- tioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling och ett robust (säkert) samhälle vars individer har god förmåga att möta och förebygga kriser och nödsituationer. Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang och för att skapa inter- nationell solidaritet samt förbereda för ett samhälle med täta kon- takter över kultur- och nationsgränser. Det internationella per- spektivet innebär också att utveckla förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. Ur såväl miljöperspektivet som det inter- nationella perspektivet är undervisning om samhällets säkerhet ett centralt område. Det etiska perspektivet är av betydelse för många av de frågor som tas upp i skolan. Perspektivet ska prägla skolans verksamhet för att ge grund för och främja elevernas förmåga att göra person- liga ställningstaganden. I läroplanens kapitel 2 Mål och riktlinjer anges de mål som ska uppnås i . Jag föreslår att nedanstående skrivet i kursivt läggs till de mål som eleven ska uppnå: har kunskaper om länders och världsdelars ömsesidiga bero- ende av varandra och om förutsättningarna för ett säkert sam- hälle. Jag föreslår att nedanstående, skrivet i kursivt, läggs till de ämnes- områden som utgör rektors ansvar: Ämnesövergripande kunskapsområden integreras i undervis- ningen i olika ämnen. Sådana kunskapsområden är exempelvis miljö, samhällets säkerhet, trafik, jämställdhet, konsumentfrågor, sex och samlevnad samt riskerna med tobak, alkohol och andra droger. Läroplanen för de frivilliga skolformerna är uppbyggd efter samma mönster som Lpo 94. Även i Lpf 94 anges under Skolans värde- grund och uppgifter vikten av att i undervisningen anlägga övergri- pande perspektiv. De övergripande perspektiven är desamma som i Lpo 94 även om formuleringarna skiljer sig åt. Jag föreslår därför på samma sätt som för Lpo 94 att läroplanen kompletteras med följande texter: Miljöperspektiv i undervisningen skall ge eleverna insikter så att de kan dels själva medverka till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels skaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripande och globala miljöfrågorna. Undervisningen bör belysa hur samhäl- lets funktioner och vårt sätt att leva kan anpassas för att skapa håll- bar utveckling och ett robust (säkert) samhälle vars individer har god förmåga att möta och förebygga kriser och nödsituationer. Ett internationellt perspektiv i undervisningen är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang, för att skapa internationell solidaritet och för att förbereda eleverna för ett samhälle med allt tätare kontakter över nations- och kulturgrän- ser. Ur såväl miljöperspektivet som det internationella perspektivet är undervisning om samhällets säkerhet ett centralt område. I läroplanens kapitel Mål och riktlinjer anges de mål som gymna- sieskolan ska sträva mot. Jag föreslår följande tillägg till mål att sträva mot: känner till förutsättningarna för en god miljö och ett säkert samhälle. På samma sätt anges där också de mål som ska uppnås i gymnasie- skolan. Jag föreslår följande tillägg till de mål som ska uppnås: kan observera och analysera människans samspel med sin om- värld utifrån ett ekonomiskt och ekologiskt perspektiv samt förstå vikten av ett säkert samhälle. Kursplanerna är bindande föreskrifter som uttrycker de krav staten ställer på utbildningen i olika ämnen. Under ämnets syfte och roll i utbildningen tydliggörs hur ämnet bidrar till att målen i läroplanen uppfylls samt hur ämnet motiveras utifrån olika samhälls- och medborgarbehov. Mål att sträva mot ut- trycker den inriktning undervisningen ska ha när det gäller att ut- veckla elevernas kunskaper. Dessa mål utgör det främsta underlaget för planeringen av undervisningen. Ämnets karaktär och uppbyggnad behandlar ämnets kärna och specifika egenskaper samt väsentliga perspektiv som kan läggas på undervisningen i ämnet. Mål att uppnå anger den miniminivå av kunskaper som alla elever ska uppnå det femte respektive det nionde skolåret i . nasiets del anges i stället mål som eleverna skall ha uppnått efter avslutad kurs. Det finns en gemensam kursplanetext för de samhällsorienterande ämnena geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap. Vad gäller ämnenas syfte och roll i utbildningen föreslår jag att föl- jande ändring förs in i texten: Kunskaperna inom det samhällsorienterande området ger eleven möjlighet att se omgivningen i relation till sig själv och att förstå sig själv i relation till omgivningen, det vill säga hur individen for- mar sin värld och formas av världen. Kunskaperna ska ge en grund för att delta, ta ansvar och agera som medborgare i ett demokra- tiskt samhälle och för att medverka till en hållbar samhällsutveck- ling och ett säkert samhälle. Huvuduppgiften för de samhällsori- enterande ämnena är att utveckla elevens kunskaper om människan och hennes verksamheter samt om förändringar i landskapet och i samhället på skilda platser och under skilda tider. Syftet är att sti- mulera till reflektion över mänskligt tänkande och handlande och över företeelser i samhället, att stärka beredskapen att överblicka den egna och andras livssituation, att öka tryggheten i den egna identiteten samt att ge kunskaper om hur vårt samhälle är baserat på etnisk och kulturell mångfald. Vad gäller mål att sträva mot bör följande tillägg föras till texten: Skolan ska i sin utbildning i samhällskunskap sträva efter att eleven: omfattar och praktiserar demokratins värdegrund, utvecklar kunskaper om skiftande samhällsförhållanden och deras relation till demokratiska principer, utvecklar kunskaper om rättigheter och skyldigheter i ett demokratiskt samhälle och hur ett demokratiskt samhälle för- svaras, förstår hur olika intressen, ideologier och traditioner påverkar sättet att se på individ och samhälle samt hur samhällets normer och värderingar påverkar och påverkas av individen, utvecklar kunskap om och förståelse av ett samhälle med etnisk och kulturell mångfald och betydelsen av detta för mellan- mänskliga relationer, utvecklar kunskaper om förhållanden i andra länder och där- med förmågan att reflektera över internationella relationer och internationellt samarbete, tillgodogör sig kunskaper för att kunna agera i lokala och glo- bala frågor som är viktiga för att öka individens och samhällets säkerhet samt för ett hållbart samhälle, utvecklar sin förmåga att kritiskt granska samhällsförhållanden och kunna se konsekvenser av olika handlingsalternativ, utvecklar sin förmåga att argumentera och uttrycka ståndpunk- ter samt en tilltro till den egna förmågan att aktivt delta i sam- hällslivet och påverka samhällsutvecklingen. När det gäller ämnet samhällskunskap föreslår jag en rad föränd- ringar. Till texten om ämnets karaktär och uppbyggnad föreslår jag att följande läggs till: Ämnet samhällskunskap är till sin uppbyggnad och karaktär mång- och tvärvetenskapligt. Detta bidrar till ämnets möjligheter att ge överblick och sammanhang i de samhällsfrågor som behand- las i undervisningen. Sina kunskapsområden hämtar ämnet från flera vetenskapliga discipliner till exempel statsvetenskap, national- ekonomi, kulturgeografi och sociologi. Eftersom världen ständigt förändras måste även ämnets innehåll ständigt förändras. Grunden för det svenska samhället är demokrati. Ämnet sam- hällskunskap har ett särskilt ansvar att ta upp och analysera de demokratiska värdena och i det sammanhanget utveckla förmågan att granska, värdera och ta ställning i samhällsfrågor och främja vil- jan att delta och påverka. Det etiska perspektivet ingår i all utbild- ning men får sin särskilda betydelse när det gäller frågor kring demokrati, mänskliga rättigheter samt makt och förtryck i olika former. Ämnet ger medvetenhet om och insikter i sådana frågor och ger tillfällen till reflektion om det personliga ansvaret och faktorer som påverkar samhällets säkerhet. En viktig aspekt är kunskaper om nationella minoriteters och invandringens roll i samhället. Globaliseringen innebär en samman- flätning av såväl ekonomier som kulturer och därmed ett ökat beroende mellan länder. Ämnet tar upp flera av de ödesfrågor som berör såväl den enskilde individen som hela det internationella samhället. Samhällskunskapsämnet behandlar frågor som rör rättvis fördelning och ett hållbart samhälle och ger därmed kunskaper om de globala sammanhangen. På så sätt belyses hur internationell för- ståelse och samverkan kan bidra till att lösa världsomspännande Ämnets breda och mångfasetterade karaktär gör det möj- ligt att analysera och belysa de globala utvecklingsfrågorna ur ett helhetsperspektiv och ämnet kan därmed skapa ett naturligt ut- rymme för värdediskussioner. Samhällskunskapens fokus är nuti- den. Genom att vidga förståelsen för det som sker i både det lokala och det globala samhället bidrar ämnet med kunskaper som varje individ behöver för att bedöma och påverka såväl den egna som samhällets framtid. Ett historiskt perspektiv är ett stöd för att för- klara händelser och förhållanden i nutiden och reflektera över framtiden. Avseende de mål som eleverna ska ha uppnått i slutet av femte skolåret föreslår jag att följande läggs till: känna till de grundläggande demokratiska principer som sam- hället vilar på och kunna delta i en demokratisk beslutsprocess, känna till förhållanden och olika levnadssätt i det lokala samhället och de viktigaste rättigheter och skyldigheter som gäller varje enskild individ, ha kännedom om människors livs- villkor i olika kulturer, förstå hur de egna handlingarna påver- kar miljön och säkerheten, kunna läsa, skriva och formulera sig om samhället utifrån olika källor. När det gäller de mål som eleven ska ha uppnått i slutet av det nionde skolåret föreslår jag att följande läggs till: känna till grundläggande mänskliga rättigheter och skyldighe- ter, kunna reflektera över människors villkor och hur dessa skiftar utifrån kön och social och kulturell bakgrund, förstå de gemensamma och grundläggande demokratiska vär- den som vårt samhälle vilar på samt kunna tillämpa ett demo- kratiskt arbets- och beslutssätt, ha grundläggande kunskaper om det svenska styrelsesättets framväxt, samhällssystemets uppbyggnad och säkerhet i samhället samt förstå innebörden av det grundläggande norm- och rätts- systemet i , ha kunskaper om internationella förhållanden samt kunna dis- kutera relationer och samarbete i ett globalt perspektiv, ha kännedom om samhällsekonomi, hushållsekonomi och pri- vatekonomi och kunna diskutera möjliga vägar som leder mot ett hållbart samhälle såväl lokalt som globalt, kunna använda olika kunskapskällor samt kunna sammanställa, bearbeta, granska och värdera uppgifter och åsikter från olika källor och opinionsbildare samt redovisa resultatet. Jag skulle vilja att följande markerat med kursivt ska läggas till i kursplanen för hem- och konsumentkunskap under rubriken mål som eleverna ska ha uppnått i slutet av det nionde skolåret: kunna planera, tillaga, arrangera och värdera måltider med hän- syn till ekonomi, hälsa, miljö och estetiska värden, ha kunskaper om resurshushållning för att kunna välja och använda metoder, redskap och teknisk utrustning för matlagning, rengöring och tvätt i hushållet samt kunna hantera dem på ett för situationen funktionellt och säkert sätt även vid allvarliga störningar i samhällets försörjningssystem, kunna samarbeta med andra oavsett skillnader i fråga om exempelvis kön och etnicitet samt ha insikter i frågor som rör kulturell variation och hushållsarbetets koppling till jämställd- het, känna till sina rättigheter som konsument och kunna värdera olika slags information vid utförandet av verksamheter i hus- hållet. Gemensam kursplanetext för naturorienterande ämnen Jag skulle vilja att följande ska läggas till i den gemensamma kurs- planetexten för de naturorienterade ämnena biologi, fysik och kemi vad gäller de mål som eleverna ska ha uppnått i slutet av det femte skolåret: beträffande natur och människa –ha kunskaper inom några naturvetenskapliga områden –ha kännedom om berättelser om naturen som återfinns i vår och andra kulturer, beträffande den naturvetenskapliga verksamheten –kunna utföra enkla systematiska observationer och experi- ment samt jämföra sina förutsägelser med resultatet, –känna till några episoder ur naturvetenskapens historia och därigenom ha inblick i olika sätt att förklara naturen, –ha inblick i olika sätt att göra naturen begriplig, som å ena sidan det naturvetenskapliga med dess systematiska obser- vationer, experiment och teorier liksom å andra sidan det sätt som används i konst, skönlitteratur, myter och sagor, –ha kunskap om hur människans nyfikenhet inför natur- vetenskapliga fenomen lett till samhälleliga framsteg, –ha kunskap om resurshushållning i vardagslivet och om praktiska åtgärder som syftar till resursbevarande och en minskad sårbarhet vid störningar i samhällets försörjnings- system, –ha inblick i hur en argumentation i vardagsanknutna miljö- och hälsofrågor kan byggas upp med hjälp av personliga erfarenheter och naturvetenskapliga kunskaper. Jag skulle vilja att följande ska läggas till i kursplanen för ämnet fysik beträffande mål att sträva mot: Skolan skall i sin undervisning i fysik sträva efter att eleven: beträffande natur och människa –utvecklar kunskap om grundläggande fysikaliska begrepp inom områdena mekanik, elektricitetslära och magnetism, optik, akustik, värme samt atom- och kärnfysik, utvecklar kunskap om energi och energiformer, energiomvandlingar och energikvalitet samt samhällets energiförsörjning även vid störningar i försörjningssystemen, –utvecklar kunskap om olika slag av strålning och dess växelverkan med materia och levande organismer, –utvecklar kunskap om fysikens kosmologi, beträffande den naturvetenskapliga verksamhetens världsbild utgående från astronomi –utvecklar kunskap om den fysikaliska vetenskapens kun- skapsbildande metoder, särskilt vad gäller formulering av hypoteser samt mätningar, observationer och experiment, –utvecklar kunskap om växelspelet mellan undersökningar och experiment å ena sidan och utveckling av begrepp, modeller och teorier å den andra, –utvecklar sin förmåga att göra kvantitativa, kvalitativa och etiska bedömningar av konsekvenser av mänskliga verk- samheter och olika tekniska konstruktioner från miljö-, energi- och resurssynpunkt, –utvecklar sin förmåga att använda fysikkunskaper samt etiska och estetiska argument i diskussioner om konse- kvenser av fysikens tillämpningar i samhället. Jag skulle vilja att följande ska läggas till i kursplanen för ämnet teknik för mål att sträva mot: Skolan skall i sin undervisning i teknik sträva efter att eleven: utvecklar sina insikter i den tekniska kulturens kunskaps- traditioner och utveckling och om hur tekniken påverkat och påverkar människan, samhället och naturen, utvecklar förtrogenhet med i hemmet och på arbetsplatser van- ligt förekommande redskap och arbetsmetoder av skilda slag samt kännedom om den teknik som i övrigt omger oss, utvecklar förmågan att reflektera över, bedöma och värdera konsekvenserna av olika teknikval utifrån bland annat ett sår- barhets- och hållbarhetsperspektiv, utvecklar förmågan att omsätta sin tekniska kunskap i egna ställningstaganden och praktisk handling, utvecklar intresset för teknik och sin förmåga och sitt omdöme vad gäller att hantera tekniska frågor. Gymnasieskolans kursplan för samhällskunskap Jag skulle vilja att följande ska läggas till i kursplanen för ämnet samhällskunskap A när det gäller mål som eleven ska ha uppnått efter avslutad kurs: Eleven skall ha kunskap om demokratins framväxt och funk- tion samt kunna tillämpa ett demokratiskt arbetssätt, kunna förstå hur politiska, ekonomiska, geografiska och sociala förhållanden har format och ständigt påverkar såväl vårt eget samhälle som det internationella samhället, kunna formulera, förstå och reflektera över samhällsfrågor ur såväl historiska som framtida perspektiv, kunna lägga etiska och miljömässiga perspektiv på olika sam- hällsfrågor samt förstå vad begreppet samhällets säkerhet innebär för såväl ett robust och hållbart samhälle som för demokratins bevarande, kunna använda olika kunskapskällor och metoder vid arbetet med samhällsfrågor, känna till hur åsikter och attityder uppstår samt vara medveten om hur värderingar och ställningstaganden formas. 4.4Kommunikation med vissa grupper En viktig del av uppdraget är att kartlägga mottagare av informa- tionen, inbegripet grupper av personer med begränsade kunskaper i svenska, invandrare och personer med olika slag av funktionshin- der. Uppdraget omfattar även hur samhället ska kunna nå fram med information till de grupper som bland annat i mycket ringa omfatt- ning deltar i pliktutbildningen eller har begränsade kunskaper i det svenska språket eller som genom funktionshinder har begränsad möjlighet att delta i samhällets aktiviteter. Jag har konstaterat att stora delar av totalförsvarsinformationen är riktad till skolungdomar och till mönstringspliktiga. Jag kan även konstatera att det sker vissa insatser särskilt inriktade mot kvinnor. Då tänker jag främst på Lottornas verksamhet, men också de ut- bildningar som Folk och Försvar driver gentemot kvinnor. De är av god kvalitet, men sker i alltför liten omfattning. Endast små resurser avsätts för att nå personer med begränsade kunskaper i svenska, invandrare och personer med olika slag av funktionshinder. När allt färre genomgår totalförsvarsplikt eller på andra sätt kommer i kontakt med frågor om samhällets säkerhet blir skolan enligt min bedömning en allt viktigare arena för att sprida kunskap om dessa frågor. Jag instämmer som tidigare nämnts i den bedöm- ning som gjorde i rapporten för information i gymnasieskolan kapitel 5, sidan 15: Totalförsvarsinformation till ungdomar i gymnasieskolan bör ses som en av många möjligheter att komplettera, och kanske till några delar ersätta, det som redan görs i samhället . Fördelen med totalför- svarsinformation i skolan är de möjligheter som finns att nå alla ung- domar – pojkar och flickor, svenska medborgare och ungdomar av andra nationaliteter, ungdomar med intresse respektive ointresse för försvaret, försvarspositiva och andra. Jag tror dock att det är nödvändigt att arbeta också på andra arenor för att nå dem som inte fångas upp av skolinformationen. För de som inte går i skolan och inte heller på andra sätt nås av informationen är det nödvändigt att göra extra insatser. Endast små resurser avsätts alltså för att nå personer med begränsade kun- skaper i svenska eller med invandrarbakgrund. Inte heller görs det mycket för att nå personer med funktionshinder. är exempelvis den enda av de tillfrågade myndigheterna som redovisar en sammanhållen strategi för hur myndigheten ska agera för att bidra till att öka mångfalden i totalförsvaret. Ofta saknas en diskussion om eventuella svårigheter att rekry- tera exempelvis personer med invandrarbakgrund i det underlag som de frivilliga försvarsorganisationerna inkommit med. Vissa organisationer framhåller det som ett gott initiativ att man nu öpp- nat sig för medlemskap när det gäller personer med invandrarbak- grund, men diskuterar inte om det krävs ytterligare insatser för att nå grupper som är exkluderade från information om samhällets säkerhet. Informationen till kvinnor måste bli mer omfattande och nå fler. Myndigheterna och de frivilliga försvarsorganisationerna bör därför öka sina ansträngningar på detta område.