sou · GSB3136d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Svenska staten, via , äger fjärrvärmeföretag (till andel) i av landets kommuner medan andra privata aktörer äger av fjärrvärmen i landets kom- muner. Sedan förra studien har en liten förskjutning skett från kommunalt och statligt ägande till utländskt ägande. Förskjut- ningen motsvarar enheter. 3.2De olika ägarsfärerna – underlag 2002 och 2003 I figuren nedan redovisas de olika aktörerna i olika intressesfärer. Fördelningen som redovisas i figuren är baserad på landets totala fjärrvärmeförsäljning som den redovisats i Svensk Fjärrvärmes sta- tistik för . Fjärrvärmeförsäljn för resp sfär [GWh] - Totalt ca Kommunalt ägda (>250 GWh) (<250 GWh) Den helt dominerande aktören är kommunerna som totalt äger av landets fjärrvärmeförsäljning. Denna aktör är emellertid inte särskilt homogen utan bedriver sin verksamhet utifrån helt olika perspektiv. Den gemensamma nämnaren är möjli- gen att fjärrvärmen är samhällsägd och att värdena som genereras i verksamhet i en eller annan form återgår till en för samhället gemensam nytta. De övriga aktörerna kan samlas i ett antal företagssfärer där huvudägaren utgörs av Fortum Värme, (ägare av Syd- kraft och via även ), samt ett antal mindre privata aktörer där de dominerande är och Energisystem i (företaget genomgår till vissa delar en rekonstruktion ). Dessa aktörers drivkraft är mer ori- enterad åt att leva upp till mer eller mindre tydliga avkastningskrav från ägaren. I bilaga2 som presenterats till denna rapport finns en kort presentation i tabellform av de studerade huvudaktörerna. 2 Bilagan har inte bifogats i betänkandet. Se diarium, dnr 01/2004. tabellhuvudet framgår den redovisade informationen i form av kommun, fjärrvärmeföretag, ägare (uppgift /03), ägaran- del, typning, fjärrvärmepris (uppgift ) och fjärrvärmeför- säljning (uppgift ). Med typning avses här olika ägartyper enskilt och i kombination K=Kommun (), K0=Kommun (>50 %), S=Stat, Ps=Privat (>50 % svenskt) och Pu=Privat (>50 % utlänskt). En sammanfattande bild av medelpriset för fjärrvärme i de olika ägarsfärerna finns redovisade i bilderna nedan. Fjärrvärme- priset redovisas i två olika former: 1) Kommunviktat medelvärde avser medelvärdet för kommunerna som ingår i respektive ägarsfär och 2) Energiviktat medelvärde avser medelvärdet med hänsyn till fjärrvärmeleveransens omfattning för respektive företag i sfären. Medelpris (kommunviktat) NH2003 Medelpris (energiviktat) NH2003 Differens jmf m Medelpriser för fjärrvärme -10,0 -20,0 -30,0 -40,0 -50,0 -60,0 Medelpris (kommunviktat) NH2003 -4,8 -45,8 Medelpris (energiviktat) NH2003 -14,7 -16,9 Av figurerna ovan framgår att de fyra icke kommunala sfärerna har ett fjärrvärmepris som är 10–högre (vid kommunviktad betraktelse) eller 5–högre (vid energiviktad betraktelse) än de kommunalt ägda fjärrvärmeföretagen med en försäljning över 250 GWh. Vid motsvarande jämförelse med samtliga kommunalt ägda fjärrvärmeföretag är priset 4–(kommunviktat) och 4–(energiviktat). De två ägarsfärerna, och Energisystem i (här saknas uppgifter då bolaget vägrat att lämna information), har ett för litet dataunderlag för att kunna göra en historisk bedöm- ning. I tabellen nedan redovisas en karaktäristik för de olika sfärerna med avseende på energi, storlek på kommun m.m. Sammanställning över de olika [Kr/MWh] E.ON AG-sfären (Sydkraft+Graninge) Energisystem i Sverige-sfären** Övriga i huvudsak kommunalt ägda Varav Kommunalt ägda (>250 GWh) 1) Kommunklass definierad enl klass 1 >35.000 inv, klass 2 15-35.000 inv och klass 3 <15.000 inv. K-klass avser Kommunklass baserat på kommunstorlek medel medan K-klass medel är ett beräknat medelvärde baserat på ingående kommuners K-klass. *) Prisuppgifter redovisas både som kommunviktade och energiviktade **) Prisuppgifter saknas Av tabellredovisningen kan konstateras att de kommunalt ägda fjärrvärmesystemen har ett något lägre medelpris än de fyra stora sfärerna som återfinns överst i tabellen. Undantaget från detta mönster är till vissa delar som trots att de äger fjärrvärmesystem med mindre energileveranser ändå har tydligt lägre prisprofil än de stora sfärerna. I figurerna i nästa kapitel, kapitel 3.3, illustreras prisutvecklingen för de olika ägarsfärerna enligt ovan. De olika ägarsfärerna – underlag 1996–2003 Fjärrvärmeprisets utveckling (a) [kr/MWh Övriga i huvuds ak (>250 GWh) Över den studerade tiden har spridningen av fjärrvärmepriset minskat för att tenderat att öka igen. Det finns också en tendens till att priserna närmar sig en högre pris- nivå. ökade gruppen av större kommunala fjärr- värmeföretag (>250 GWh) mest men den trenden har stannat av 2003. Fjärrvärmeprisets utveckling (a) Fortum -s fären [kr/MWh (>250 GWh) ningen i NH2003 var /MWh. I figuren ovan redovisas samma fjärrvärmepriser som i den tidigare figuren men med tilläggen för medelpriset för fjärrvärmen (kom- munviktat) och oljeprisutvecklingen över den studerade tidsperio- den. Av figuren framgår att det finns en viss följsamhet mellan oljepriset och fjärrvärmepriset. En annan iakttagelse som tydliggörs i figuren är att fjärrvärmepriserna i allt högre utsträckning konver- gera mot medelpriset även om 2003 tenderar att ändra denna bild något. som relation till totalt medelpris 1996-2003 (a) [kr/MWh (>250 GWh) I figuren ovan är fjärrvärmens medelpris utgångspunkten. Redovis- ningen för de olika ägarsfärerna är baserad på mellanskillnaden av det beräknade medelpriset för sfären och rikets medelpris. De kommunalt ägda fjärrvärmeföretagen har ökat sina fjärrvärmepriser i paritet med medelpriset och för de större (>250 GWh) innebär det ett trendbrott. De kommunalt ägda bolagen ligger under medelpriset för fjärrvärme. De större (250 GWh) ca /MWh och för hela gruppen ca /MWh under medelpriset. För Vattenfallsfären fortsätter ökningen, jämfört med bran- schens medelpris, som påbörjades omkring och som är markant och framåt. Det samma gäller för Fortum- sfären där en tydlig prishöjning påbörjades omkring och sedan fortsatt. För E.ON AG-sfären (tidigare redovisat endast som men även innehåller ) är bilden något mer sammansatt när både Sydkrafts- och Graningeföretagen redovisas som på bilden ovan. Sydkraftsföretagen har i stort sett legat på samma nivå medan Graningeföretagen sjunkit något. Medel K1 (>35.000 inv) Medel K2 (15-35.000 inv) Medel K3 (<15.000 inv) Medel (rike) ningen i NH2003 var /MWh. I figuren ovan har fjärrvärmesystemen studerats utifrån storleken på kommuner. Den här bilden visar tydligt att fjärrvärmepriserna tycks konvergera oavsett storlek på kommuner/fjärrvärmesystem. Spridningen är dramatiskt mindre jämfört med inledningen. Noterbart är att priset i stort sett legat oförändrat för de små kommunerna (K3) medan ökningen är rela- tivt stor för de större kommunerna (K1). kr/MWh exkl moms Kvartil (max) Kvartil (3:dje ) Kvartil (median) Kvartil (1:a ) Kvartil (min) Figuren visar på en relativt stabil prisutveckling för medianvärdet för fjärrvärmepriset i landets kommuner. Det kan också konstate- ras att priset har en stor spridning mellan min- och maxvärdena. Övre och undre kvartil ligger ca ± /MWh från medianvärdet och har faktiskt ökat något för jämfört . Det rörliga priset för oljeuppvärmning har i stort sett legat inom gränserna för övre och undre kvartil för perioden – 2000. påbörjades dock en kraftig prisuppgång som berott på en del sammanfallande faktorer såsom uppgång på råolje- priset, dollarprisets uppgång och skattehöjningar. Höjningen mel- lan är framförallt motiverat av den pågående skattväxlingen. Det har varit avsikten att spegla skillnader för ett specifikt typhus och därmed för en specifik fastighetsägare och deras hyresgäster. Medelvärdet ska således ej uppfattas som något Sverigesnitt för fjärrvärme. Vid en sådan jämförelse kommer stora fjärrvärmerörelser att få en större vikt. I en del av studiens redovisning finns också en redovisning av ett energiviktat medel- pris. Beroende på hur prissättningen är utformad så innebär det som regel att ett något större typhus också skulle ha gett ett lägre genomsnittligt pris. Det ska också noteras att fjärrvärmepriserna från olika leverantö- rer kan innefatta olika leveransåtaganden. Några fjärrvärmeföretag äger och driver fjärrvärmecentralerna i huset och vissa inkluderar serviceåtaganden. Likaså varierar uttaget av anslutningsavgift och anslutningslån historiskt samt sättet att återbetala lånen både inom ett företag och mellan företagen. Det gör att en helt rättvisande jämförelse mellan olika fjärrvärmeföretag är en svår uppgift. I har inhämtats officiella priser, som inrapporteras av fjärrvärmeföretagen. Det finns hos flera företag, bland annat största fjärrvärmeleverantör (), ett stort inslag av individuella kontrakt även för mindre fastigheter som vårt typhus. Den faktiska prissättningen kan därför skilja sig åt beroende på att pristransperansen är ofull- ständing. Rent generellt kan konstateras att priskonstruktionerna för fjärrvärme fortfarande i många fall är alltför komplicerade. Det finns fortfarande många exempel på priskonstruktioner som inne- håller ett flertal index och är mycket svårtillgängliga för att inte säga omöjliga att kontrollera för en normalkund. Konstaterade beträffande ägarsfärerna – Slutsatser: kommunalt ägande och resten, , en blandning av privat och statligt (5 aktörer). av fjärrvärmeförsäljningen kan sägas vara i ut- ländskt ägande (3 aktörer). Denna andel har ökat med 2 %- en- heter /02. De 35 största aktörerna står för av fjärrvärmeför- säljningen. Med undantag för har de övriga 5 privata och stat- liga aktörerna högre fjärr- värmepriser (medelvärde för NH-fastighet). Prisgapet är till de större kommunala fjärrvärmeföretagen (>250 GWh). Ägarsfärerna finns på olika värmemarknader avseende kommunstorlek. Studie av pris i relation till kommunstorlek visar att denna betydelse minskat över tiden. Spridningen av fjärrvärmepriset är fortsatt lika stor över den studerade tidsperioden. De flesta fjärrvärmeföretagen finns emellertid väl samlade kring det framräknade medelpriset för riket. (inom ±30 kr/MWh runt medelvärde). Tendenser på ökad spridning. 3.4Vad händer vid en ägarförändring? Det är inte helt lätt att urskilja prisförändringar direkt efter en för- säljning. Det finns som tidigare nämnts flera faktorer som kan på- verka prisutvecklingen. Nedan redovisas utvecklingen för ett antal mer eller mindre uppmärksammade ägarförändringar i jämförelse med utvecklingen för riket. De förändringar som studerats är de enligt tabellen nedan: Stora ägarförändringar som har ägt rum är Fortums köp av Värme () och E.ON AG:s köp av (). Dessutom har E.ON AG-ägda gått in som majoritetsägare i . Dessa köp kan komma att ställa krav på verksamheten vilket påverkar både kostnads- och intäkts- sidan. Ägarbyten (från Kommunalt till Privat eller Statligt) [kr/MWh] / Fortum (1999) / Fortum (2000) / Fortum (2000) / (1999) / E.ON A G (2000) / Vattenf all (2000) älla / (2000) / (1999) Medelvärde Fjv (Riket) - (rörl) - Medelvärde f ör studerad grupp Figurredovisningen ovan ger ingen direkt generell bild. I några fall finns tydliga indikationer på att priset kraftigt förändras just till följd av en ägarförändring kopplat till någon enskild aktör. Detta är (), () och (For- tum). Här har fjärrvärmepriserna ökat med 23–medan medelvärdet för landet är . Fjärrvärmepriset i dessa tre kommuner har före ägarbytet varit tydligt under medelpriset och med relativt små förändringar (undantaget som sänkte priset med /MWh). För de övriga studerade fallen är höjningen strax över medelvärdet för landet (13–) med ett undantag, (). Det finns skäl att fortsätta studien av prisändringar vid ägarföränd- ringar då mätperioden är kort och ägarförändringarna relativt få. Medelvärdet för den studerade gruppen har tydligt ökat mer än vad medelpriset för hela fjärrvärmekollektivet har gjort (72 jämfört med /MWh). Av detta att döma har genomförda ägarbyten inneburit en pristendens uppåt. Ägarbyten (från Kommunalt till Privat eller Statligt) / (2000) Förändringen mätt som ett index visar på samma särprägel som för gruppen med ägarbyte. Ökningen för den är 117 jämfört med med- elvärdet för riket som på ca 110 (Index = 100 är här ). Indi- kationen är att prishöjningarna är tydligt högre (högre) vid ägarbyte från kommunalt ägande till privat eller statligt ägande (med reservation för att den studerade gruppen med ägarbyten är liten). För att utvidga analysen något och studera vilka av landets kommuner där prisförändringen varit störst oavsett ägande och eventuellt ägarbyte så framkommer nedanstående bilder. Redovis- ningen innehåller dels prisförändring i kr/MWh (översta vänstra bilden) och den relativa prisförändringen redovisad som ett index över (basår 1996 = 100) i den översta högra bilden. Redovisningen har dess- utom kompletterats med förändringen (de båda undre bilderna) som i övrigt är uppbyggda på samma sätt. Efter kommunnamnen redovisas ägaren inom parantes. K skall ut- läsas som Kommun, F skall utläsas som Fortum Värme och E skall utläsas som (tidigare och ). Kommuner med största förändring av fjärrvärmepriset Kommuner med största förändring av fjärrvärmepriset (kr/MWh exkl moms ) (Indexförändring - Bas 1996) Kommuner med största förändring av fjärrvärmepriset Kommuner med största förändring av fjärrvärmepriset (kr/MWh exkl moms ) (Indexförändring - Bas 2001) (K0/Pu) (K0/Pu) 0/Pu) 0/Pu) Flera noteringar kan göras utifrån denna redovisning. Åtta av tio kommuner med de största förändringarna –2003 har fjärrvärmeföretag som är ägda av kommunen själv. Med undantag av är det inga direkt små kommuner som är representerade (övriga kommuner tillhör den större halvan av landets kommuner). Ingen kommun har höjt sitt fjärrvärmepris mer än vad oljepriset har ökat. Detta gäller både i absoluta och relativa tal. Av de kommuner med största prisförändringarna är det endast som genomgått ett ägarbyte. Prisnivån för fjärrvärme ligger klart under medelpriset för landet trots den relativt sett stor prisförändringen. Om istället perioden –2003 studeras kommer de ägarbyten som skett omkring att mer komma i fokus. Sju av tio kommuner med de största förändringarna –2003 har fjärrvärmeföretag som är ägda av andra aktörer än kommunerna själva. Fyra av dessa har skiftat ägare. Konstaterade beträffande ägarbyten – Slutsatser: Vid den tidigare studien konstaterades att det skett för få ägar- byten och för nära i tiden för att man ska kunna göra någon egentlig bedömning. Årets studie visar, trots att antalet ägar- byten är lågt, att det ofta tycks leda till uppmärk- sammade prishöjningar (i relativa och/eller absoluta värden). För de kommuner där ägarbyte har skett har fjärrvärmepriset ökat med /MWh (jfr /MWh medel) vilket i relativa tal innebär (jfr medel), dvs. 8 av de 10 största prishöjarna är kommunalt ägda och 6 av 10 tillhör kategorin större fjärrvärmekommuner (>250 GWh) sett över perioden 1996- 2003. 7 av de 10 största prishöjarna är icke kommunalt ägda och 4 av dessa har genomfört ägarskifte (kommun till annan aktör) om den studerade perioden istället är 2001–2003. Det finns ett antal slutsatser som kan dras utifrån det material som analyserats. Inledningsvis kan konstateras att den bild som togs upp under kapitel 3, där det redovisades ett antal andra faktorer utöver ägar- formen, bekräftas av studien och kvarstår – Slut- satser: Prissättningen hos fjärrvärmeföretagen har allt mer orienterat sig mot kundens alternativkostnad för uppvärmningen. De kommunala ägarna har vaknat upp i frågan om att ställa tuffare krav på avkastningen i de egna bolagen. Den kraftigt ökade energibeskattningen och oljeprishöjningen gör att det finns formella skäl till att prisändra. Många aktörer utnyttjar situationen. Vidare har följande konstateranden gjorts beträffande ägarsfärerna: kommunalt ägande och resten, , en blandning av pri- vat och statligt (5 aktörer). En förskjutning med 1 %- enhet. av fjärrvärmeförsäljningen kan sägas vara i ut- ländskt ägande (3 aktörer). En förskjutning mot ökat utländskt ägade. De 35 största aktörerna står för av fjärrvärmeför- säljningen. Med undantag för har de övriga 5 privata och stat- liga aktörerna högre fjärr- värmepriser (medelvärde för NH- fastighet). Prisgapet är till de större kommunala fjärrvär- meföretagen (>250 GWh). Ägarsfärerna finns på olika värmemarknader avseende kom- munstorlek. Studie av pris i relation till kommunstorlek visar att denna betydelse minskat över tiden. Spridningen av fjärrvärmepriset är fortsatt lika stor över den studerade tidsperioden. De flesta fjärrvärmeföretagen finns emellertid väl samlade kring det framräknade medelpriset för riket. (inom ±30 kr/MWh runt medelvärde beräknat som medianpris). Tendenser på ökad spridning. Följande konstateranden har gjorts beträffande ägarbyten: Vid den tidigare studien konstaterades att det skett för få ägar- byten och för nära i tiden för att våga göra någon egentlig be- dömning. Årets studie visar, trots att antalet ägarbyten fort- farande är lågt, att det ofta tycks leda till uppmärksammade prishöjningar (i relativa och/eller absoluta värden). För de kommuner där ägarbyte har skett har fjärrvärmepriset ökat med /MWh (jfr /MWh medel) vilket i relativa tal innebär (jfr medel), dvs. 8 av de 10 största prishöjarna är kommunalt ägda och 6 av 10 tillhör kategorin större fjärrvärmekommuner (>250 GWh) sett över perioden –2003. 7 av de 10 största prishöjarna är icke kommunalt ägda och 4 av dessa har genomfört ägarskifte (kommun till annan aktör) om den studerade perioden istället är 2001–2003. Djupintervjuer med fastighetsägare och kommuner En kvalitativ studie av SCB Hos i stort sett alla fastighetsägare vi intervjuat finns en strävan att byta ut oljepannor mot fjärrvärme i den takt som näten byggs ut. Fjärrvärme föredras därför att den är driftsäker och fordrar lite till- syn. Att byta till biobränsle ses inte som någon lösning annat än i glesbygd. Om priset på fjärrvärmen skulle höjas väsentligt ser man egentligen inget alternativ. Om fjärrvärmen ökar mycket i pris menar man att priset på el också kommer att öka och i så fall skulle i alla fall fjärrvärme vara ett billigare alternativ. Några har nämnt att man i händelse av en rejäl prisökning skulle börja fundera på en egen närvärmeanläggning. Någon möjlighet att byta fjärrvärmeleve- rantör finns inte. De kommuner som inte sålt ut sina fjärrvärmeanläggningar är i allmänhet mera aktiva med att bygga ut fjärrvärmenäten än de stora fjärrvärmeleverantörerna. Från flera håll har vi hört att det pågår energisparande. Det gäller både värme, el och vatten. Man har årliga sparplaner så väl som tre- årsplaner. Energijägare är ett koncept med tips, som arbetas fram i arbetslagen, på olika sätt att spara energi. I ett företag upprättade man botten-listor på de sämsta fastigheterna vad gällde energi-, el- och vattenanvändning. Åtgärder vidtogs sedan i dessa. Det enda uttalade målet som kommunerna framhållit är miljö- hänsyn och en strävan att byta ut oljan. I något fall kände man till att kommunen hade upprättat en energiplan. I ett annat fall var Agenda 21-arbete bekant men detta hade endast gått ut på besparingar på vattensidan. Vissa restriktioner mot biobränsle finns också i vissa områden. Några styrmedel finns egentligen inte heller. Vi har inte kunnat konstatera någon skillnad mellan olika typer av fastighetsägare. Övervägande delen av de utvalda ägarna visade sig också vara kommunala ägare (kommunala bolag som hade både hyresfastigheter och lokaler). Samma strävan mot fjärrvärme i den takt som den byggdes ut och bort från oljan. Inte heller har vi märkt någon skillnad beträffande belägenheten på fastigheterna eller om det är en stor eller liten kommun. Allt verkar styrt av ut- byggnaden av fjärrvärmenäten. Samtliga kommuner som utfrågats har uppgett att de bygger ut fjärrvärmenäten så långt det är möjligt. Utbyggnadstakten varierar mellan kommuner bl.a. beroende på ägarförhållanden. En del kommuner har byggt ut för snabbt och mött problem med effekten på sina anläggningar. Några bygger ut utifrån marknadsmässiga grunder och går endast in i lönsamma byggprojekt. Fjärrvärmen anses ha en dominerande ställning i centralorten men är konkurrensutsatt utanför tätorten. Samma bolag äger oftast hela värmesystemet med produktionsenheter, näten och drift- och underhåll. Kommunerna har inga regleringar för att styra de olika upp- värmningssätten men har oftast synpunkter och önskemål om vilket uppvärmningssätt som är lämpligt i det enskilda fallet. Målet med fjärrvärmeutbyggnaden och konverteringen är oftast miljömässiga aspekter. För att uppnå målen har man inte några styrmedel att ta till men kommuner som äger sitt energibolag har lättare att lyckas. En viss oro har framkommit vad gäller planerna på att utnyttja gas för framställning av fjärrvärme. I och med att man använder gas blir inte fjärrvärmen lika miljövänlig längre. Kontakter med fastighetsägare förekommer oftast i samband med infomöten som energibolagen eller energirådgivaren anordnar. Kontakterna resulterar i många fall till ökad fjärrvärmeanslutning. SCB:s enhet för energistatistik har fått i uppdrag av Fjärrvärmeut- redningen att analysera den faktiska och den upplevda möjligheten att ändra uppvärmningssätt. Djupintervjuer ska genomföras med fastighetsägare, privata och allmännyttan, samt kommuner. Uppdraget gällde att göra en kvalitativ undersökning med djupin- tervjuer. En kvalitativ studie kännetecknas av att man gör ett styrt urval utifrån syftet. Frågeställningarna är fastställda genom en strukturerad frågeguide. är frågorna öppna och ger möj- ligheter för den intervjuade att utveckla, kommentera och dela med sig av sina erfarenheter och uppfattningar. Fastighetsägare och kommuner arbetar med energifrågor och uppvärmningssätt på många olika sätt. Genom att göra ett 30-tal djupintervjuer med personer som representerar olika typer av fastighetsägare och olika stora kommuner får man kännedom om mångfalden. Vi får också svar på vad som är gemensamt. Djupin- tervjun ger oss på ett bra sätt kunskap om arbetssätt och rutiner i företag och kommuner. En frågeguide för fastighetsägare och en för kommuner gjordes på SCB av energienheten tillsammans med SCB:s mättekniska labo- ratorium. Frågeguiderna godkändes av utredningen efter ett par tillägg. Urvalet diskuterades också med kunden. Önskemål fanns att en del av de utvalda fastighetsägarna skulle ha fastigheter i samma kommuner där kommunen valts för intervjuer. Totalt har 30 intervjuer genomförts. 20 intervjuer har gjorts med privata fastighetsägare, allmännyttan och en rikskooperativ ägare samt 10 med kommuner. När det gäller fastighetsägare har vi sökt energiansvariga (i de flesta fall samma personer som besvarar de årliga undersökningarna av energianvändningen i flerbostadshus och lokaler) och i kommuner energiplanerare, miljöansvariga eller liknande. Intervjuerna har ägt rum från till och genomförts av fyra personer. Tre intervjuer gjordes vid besök och övriga med högtalartelefon. 5 Uppvärmning av bostäder och lokaler av arean i flerbostadshus var uppvärmd med fjärr- värme och denna andel har ökat stadigt . Flerbostadsarean fördelad efter uppvärmningssätt , miljoner m2 Även andelen lokalarea som värms med fjärrvärme har ökat om än inte lika mycket som för flerbostads- husen. värmdes av lokalarean med fjärr- värme. Lokalarean fördelad efter uppvärmningssätt , Småhusen är till allra största delen uppvärmda med el. Andelen småhus som värms med fjärrvärme var fortfarande 2002 . I diagrammet nedan redovisas fjärrvärme under rubri- ken annat tillsammans med gas, berg/jord/sjövärmepump och andra kombinationer än de som finns uppräknade. Antalet småhus med olika typer av uppvärmning Bland fastighetsägarna fanns följande olika uppvärmningssätt re- presenterade: Eluppvärmning, både vattenburen, direktverkande och luftbu- ren Värmepumpar, såväl berg-, sjö- som luftvärmepumpar Solfångare, som ett komplement för uppvärmning av vatten. Fjärrvärmen har funnits väldigt länge i en del kommuner – . Se vidare under avsnitt 7.1.