sou · GSB3129d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Om en slutkund byter leverantör måste den ur- sprungliga leverantören ändå betala för inköpt gas trots att den inte används. I takt med att de befintliga avtalen löper ut kan det vara stora problem med att kunna ta ut ej utnyttjade volymer. I länder där infrastrukturen är uppbyggd går utvecklingen mot kortare avtal och marknadsplatser där naturgas kan köpas och säljas på andra villkor. Marknadsplatserna underlättar för den som av olika skäl inte kan leva upp till sin mottagningsplikt. Risken min- skar att någon aktör måste betala för naturgas som inte kan använ- das eller säljas vidare. Även om naturgasen måste säljas till sämre villkor än vid inköpstillfället så finns en möjlighet att avyttra den. Detta minskar den eventuella ekonomiska skadan. En form av marknadsinflytande är möjligheten att påverka priserna över eller under marginalkostnaderna på kort sikt, och på lång sikt de genomsnittliga totala kostnaderna. Om priserna höjs över mar- ginalkostnaderna betyder det att företaget med marknadsinflytande kan få högre vinster. Om priserna i stället sänks kan konkurrerande företag i extremfallet tvingas att lämna marknaden. Ett sätt att få marknadsinflytande är att ingå vertikalt begränsande avtal. De negativa effekter som vertikala avtal kan ha för marknadens utveckling är utestängning av andra leverantörer eller andra köpare, försämring av priser och andra villkor för kunderna samt samver- kan mellan leverantörer och köpare som underlättas av vertikala begränsningar. Som exempel på avtal med vertikala begränsningar kan nämnas avtal där tillverkaren endast får sälja till en eller ett begränsat antal köpare och begränsningar av det område där köparna får vara verk- samma. Ytterligare exempel på avtal med vertikala begränsningar gäller begränsningar av köparens möjligheter att välja var han köper in eller säljer en viss vara och begränsningar av geografiskt säljom- råde. De vertikala begränsningarna kan leda till dels att andra kö- pare utestängs, dels en uppdelning av marknaden. Stora exklusiva områden eller exklusiv tilldelning av kunder kan leda till att kon- kurrensen på marknaden helt sätts ur spel. De eventuella negativa effekterna av vertikala begränsningar för- stärks av att de inte används av endast en leverantör och dess kö- pare, utan att även andra leverantörer och deras köpare organiserar sin verksamhet på ett liknande sätt. I kontakter med naturgasföretag kan utredningen konstatera att återförsäljare enligt gällande avtal har ett avgränsat område för vidareförsäljning. Ytterligare en tolkning är att de svenska före- tagen i praktiken har ensamrätt att leverera naturgas inom sitt verk- samhetsområde. Ett motiv till att införa en sådan klausul i avtalen har varit att minska de risker som leverantörerna möter i och med take or pay- åtaganden mot tidigare försäljningsled. Utan klausulen kan en situation uppstå att en leverantör går in på underleverantörens marknad och säljer direkt till slutkund. Om underleverantören re- dan förbundit sig att köpa naturgas av leverantören för att möta slutkundens förväntade efterfrågan innebär detta att leverantören tar betalt för slutkundens naturgas två gånger. Vid introduktionen 1985 användes naturgas främst inom industrin, där den ersatte olja och till viss del kol. har kraft- och värmeverk ökat sin användning, vilket visas i figur 14.1. Även inom sektorn övrigt har användningen av naturgas ökat markant. Fler- bostadshus och småindustrier står för merparten av den sektorns användning. Naturgasens användning som fordonsbränsle ökar, men volymmässigt och i relation till övrig användning är den liten. Figur 14.1 Utvecklingstrenden för användningen av naturgas i Sve- rige 1985 till 2003, fördelat på användarsektorer, TWh Källa: Nova naturgas, och . I de områden i där naturgas distribueras är marknads- andelen , vilket är samma nivå som i övriga . Ka- tegorier av naturgasanvändare fördelas enligt följande: Bostäder, service mm~ Totalt är cirka 55 000 slutkunder anslutna till det svenska naturgas- systemet. Naturgas distribueras i 32 kommuner och fördelningen på olika kundkategorier är följande. Hushållskunderna dominerar till antalet och är totalt drygt 50 000 stycken. Cirka 16 000 av hus- hållskunderna använder gas enbart för matlagning, så kallade spis- kunder. Naturgasen används för uppvärmning i cirka 30 000 små- hus och cirka 4 000 flerbostadshus. Därutöver finns det cirka 3 500 företagskunder. Företagskunderna står för av den totala konsumtionen. Konkurrenslagen innehåller regler om kontroll av företagskoncen- trationer. Koncentrationer skall i vissa fall anmälas till Konkurrens- verket. Verket kan ingripa mot en koncentration som antas leda till påtagligt skadliga effekter på konkurrensen. kan förbjuda en koncentration efter att väckt talan. Det är ovanligt att ingriper mot företagskon- centrationer. Ett ingripande får bara ske mot företagskoncentratio- ner som leder till väsentligt minskat konkurrenstryck. Koncentra- tionens eventuella negativa effekter på konkurrensen bedöms ge- nom ett så kallat konkurrenstest. Det är en sammanvägd bedöm- ning av hur koncentrationen påverkar konkurrensen på marknaden. Faktorer som prövas är exempelvis de berörda företagens mark- nadsställning och ekonomiska styrka, potentiell konkurrens samt om andra företag hindras att komma in på marknaden. Även mindre ingripande åtgärder kan bli aktuella, till exempel att endast vissa delar av koncentrationen får genomföras. I samband med prövning av kan företag göra frivilliga åtagan- den. På talan av vid kan dessa åtaganden förenas med ett vite som kan dömas ut om företa- get inte fullföljer dem.5 /S förvärvade aktierna i från . har gran- skat ärendet. Följande avsnitt bygger på utdrag ur beslutet.6 Enligt sammanfattande bedömning leder förvärvet till en ökad koncentration, att en konkurrent försvinner och till en ökad vertikal integration, vilket i betydande omfattning hämmar konkurrensen på marknaderna. Dessutom präglas natur- gasmarknaden av långa avtalstider vilket medför att förvärvet beva- rar rådande marknadsstruktur och minskar möjligheten för poten- tiella konkurrenter att etablera sig i . Härmed minskar avse- värt de förutsättningar för konkurrens på marknaderna som regel- reformeringen är tänkt att skapa. Detta hämmar enligt Konkur- rensverket utvecklingen av en effektiv konkurrens. Under handläggningen av ärendet åtog sig frivilligt att erbjuda samtliga av Nova Supplys kunder en möjlighet att säga upp sina avtal i förtid.7 5Se vidare på . 6Beslut 556/2004, konkurrensverket. Enlig bedömning leder åtagandena till att en betydande del av den svenska naturgasförbrukningen konkurrens- utsätts i samband med att regelreformeringen träder i kraft. För att en potentiell konkurrent i praktiken skall träda in på marknaderna krävs att denne får tillgång till stora volymer. Åtagandena medför att det vid ett och samma tillfälle finns tillgång till stora naturgas- volymer som är utsatta för konkurrens. Detta ökar betydligt för- utsättningarna för potentiella konkurrenter att träda in på markna- derna. har varit i kontakt med företrädare för natur- gaskunderna i som har ställt sig positiva till åtagandena. I och med de frivilliga åtagandena menar att kon- centrationen kan anses skapa eller förstärka en domine- rande ställning som väsentligen hämmar utvecklingen eller före- komsten av en effektiv konkurrens på de relevanta marknaderna. beslutade att inte väcka talan i frågan. 7 Avtalen kan sägas upp antingen eller . Liksom på elmarknaden kan den som vill handla naturgas köpa den antingen via marknadsplatser eller genom bilaterala avtal. Det finns sju mer eller mindre utvecklade marknadsplatser för gas i norra , vilket visas i figuren.1 Befintliga marknadsplatser för naturgas i och den planerade i Källa: ÅF; Naturgasmarknad i förändring, Rapport 6a. 1 NBP (National Balancing Point) i , Zeebrûgge i , TTF vid den holländska kusten samt Emden-Bunde-Oude vid den tysk-holländska gränsen och där möter . har den mest utvecklade marknaden för naturgas i . I finns det inhemska spotpris- marknader. På en spotprismarknad köps och säljs en vara för om- gående leverans. Spotmarknaden påverkar även prisbildningen i bilaterala avtal. Mellan av den brittiska handeln med naturgas sker på spotmarknaden. På bilaterala marknaden sker prissättningen inte mot alternativ-kostnaden utan i stället mot andra leverantörers gaspris. På så sätt speglas utbud och efterfrågan av naturgas bättre i prissättningen. I har detta även slagit igenom på marknaden för privatkunder. Genom att ledningen mellan och , The Inter- connector, togs i drift 1998, har även marknadsplatsen i utvecklats. I Zeebrügge möts gas från , och även LNG från till exempel . Genom The Interconnector sker en prisföljning mellan NBP i och Zeebrügge. På de övriga marknaderna sätts gaspriset fortfarande i huvudsak mot olja. Den svenska och delvis även den danska marknaden ligger lite vid sidan om de etablerade marknadsplatserna och påverkas ännu inte speciellt mycket av prisutvecklingen på dessa. Nya förbindelser mellan och kontinenten planeras, och om de byggs på- verkar de utvecklingen av gemensamma marknadsplatser. och Gastra har utrett förutsättningarna för att skapa en mark- nadsplats och i förlängningen en spotmarknad för naturgas i Dan- mark. bedöms inte villkoren vara uppfyllda för att en sådan skall kunna fungera. Utbud och efterfrågan på de marknader som ligger nära har betydelse för den generella prisnivån och prisutvecklingen. En förutsättning för prispåverkan mellan olika marknader är att det finns en infrastruktur som möjliggör utbyte av varor mellan mark- naderna. För del är det främst som är den alter- marknaden för naturgas, men till viss del även genom den förbindelse som finns via . Den dansk– svenska naturgasmarknaden är till följd av bl.a. de höga transport- kostnaderna isolerad och prispåverkan från europeiska handelsplat- ser är mycket begränsad. I sker handel med naturgas genom bilaterala avtal. Priset på naturgas mellan leverantörer och underleverantörer samt mot stora slutkunder förhandlas enskilt och består förutom av ett fast utgångspris även av en rörlig andel som följer prisutvecklingen på annat bränsle. Det fasta priset utgår från slutkundens kostnader för att använda alternativa bränsleslag, dvs kundens alternativkost- Det slutliga priset är ett resultat av en förhandling och behöver inte spegla faktiska kostnader. För slutkunder som förbrukar mindre mängder naturgas, t.ex. hushåll, förhandlas inte priserna enskilt. Istället använder återför- säljarna fastställda priser för samtliga kunder inom samma kund- grupp. Dessa priser ändras en till och ligger en bit under alternativa uppvärmningsformer, normalt oljeuppvärm- ning. Även gasleverantörens inköpspris i utgår från slutkundens alternativkostad. Leverantören gör emellertid avdrag för sina egna kostnader innan priset fastställs. Principen att utgå från alternativ- kostnaden och dra av för de egna kostnaderna tillämpas i samtliga led från lokal distributör till gasutvinning och kallas net-back-prin- cipen. Detta är en vanlig metod i . I följande avsnitt presenteras statistik över prisutvecklingen. De naturgaspriser för slutkunder i som redovisas utgår från () prisstatistik. Den baseras på Euro- stats anvisningar för insamling av prisstatistik i EU:s medlemslän- der. Enligt dessa anvisningar samlar SCB in hypotetiska priser från ett urval av försäljare av naturgas i . Företagen tillfrågas om vilket pris de skulle sätta för en kund med en viss förbrukning. Sta- tistiken ger således inte information om de faktiska priserna. fanns inga andra statistiskt säkerställda uppgifter att tillgå och statistiken bedöms vara relevant för att visa prisut- vecklingen . Dock bör de redovisade prisnivå- erna tolkas med försiktighet. Priserna redovisas i nominella termer exklusive skatt och moms. Eftersom överföringsverksamhet varit integrerad med handelsverksamhet finns inga säkra fakta om kostnadsfördelningen mellan försäljning av naturgas och överföringstarifferna, bara upp- skattningar utifrån företagens egna uppgifter. De totala priserna på naturgas inkluderar överföringstariffer. Enligt Nova naturgas och Gas utgör dock transmissionstariffen av slutkundernas totala gaspris, exklusive skatt och avgift.2 Kostna- den för överföringen genom företagens distributionssystem är lika 2 Nova naturgas: En effektiv gasmarknad i , . stor eller något högre, vilket innebär att kundernas totala kostnad för överföring är av det totala priset för naturgas. Utvecklingen av naturgaspriserna för hushållskunder redovisas i figur 15.2. Beräknade naturgaspriser för hushållskunder i 1997–, exklusive skatt, öre per kWh Anm: Liten Hushållskund motsvarar en årlig konsumtion av 2 326 kWh, mellanstor hus- hållskund 23 260 kWh och stor hushållskund 290 750 kWh3. Naturgaspriserna för samtliga hushåll steg kraftigt och följde därmed utvecklingen av importpriserna. Därefter har priserna fort- satt att stiga och ligger på per kWh exklusive skatt för kunder med liten förbrukning (till gasspis) och per kWh för kunder med större förbrukning (uppvärmning flerbostadshus). Efter den kraftiga prisökningen för hushållskunder 2001 har prisnivån varit fortsatt hög i förhållande till industrikunder i . hade ett naturgaspris för stora hus- hållskunder som var högre än , vilket var det medlemsland i EU som hade näst högst naturgaspris. 3 Stora hushåll enligt definitionen ovan finns inte i utan är en hypotetisk kategori. Fem stora industrikunder i Syd- och har gått sam- man i , SIGC.4 Företagen har i kontakter med utredningen presenterat statistik över hur mycket de betalat för sin inköpta naturgas. Priserna är jämförbara med de priser som SCB redovisar för kategorin stora industrier . För industrikunder redovisar SCB prisstatistik . Naturgaspriser för industrikunder 2001–, exklusive skatt, öre/kWh Anm: Liten industri motsvarar en årliga konsumtion av 0,1163 GWh, mellanstor industri 11,63 GWh och stor industri 116,3 GWh. Figur 15.3 visar att prisnivåerna för industrikunderna är lägre än för hushållskunderna, per kWh. har priserna sjunkit något för samtliga kundkategorier, för att åter börja stiga . Den svenska prisnivån (SE) för olika kundgrupper i förhållande till prisnivån i övriga EU-länder visas i figur 15.4. 4 SIGC-gruppen består av slutkunderna . Prisnivåer för naturgas i olika EU-länder Källa: Third benchmarking report on the implementation of the internal electricity and gas market, , 01.03.2004. Internationellt sett har priserna för stora industrier sjunkit i nästan alla länder . Detta beror dels på sjunkande råoljepriser under de inledande åren, därefter på ökad konkurrens mellan leve- rantörer, dvs. prissättning gas-till-gas istället för mot olja. och har fortsatt låga prisnivåer för hushåll. Importpriserna till EU påverkar den svenska marknaden i begrän- sad omfattning, eftersom huvuddelen av den gas som används är producerad i . En ny ledning från danska naturgasfälten till som är under uppbyggnad ökar möjligheten för producenterna i danska delen av att avsätta naturgas på andra marknader. Detta kommer sannolikt att påverka prisbilden i , och i sådana fall troligen även i . I och underlag till 20045 presenteras IEA:s prognoser av världens framtida energianvändning. I de europeiska bedöms natur- 5 Prognoser över utsläpp av växthusgaser, Delrapport 1 i och underlag till Kontrollstation 2004. gasanvändningen att fortsätta öka. Detta innebär en ökad import bl.a. från områden där den långsiktiga marginalkostnaden för att utvinna gas överstiger dagens naturgaspris på marginalen. Trots detta förväntas de europeiska importpriserna av naturgas minska något jämfört med den gällande prisnivån . Detta beror på att naturgasen i större omfattning än kommer att konkurrera med andra naturgasmarknader i stället för mot olja. Detta blir framförallt aktuellt när en spothandel för naturgas utvecklas i . Ökad konkurrens på den europeiska naturgasmarknaden reducerar marginalerna nedströms. Denna tendens förstärks ytterligare av att de nationella tillsynsmyndigheternas arbete med att övervaka avgifterna på naturgasnäten ökar med ny lagstiftning. väntas importpriserna för natur- gas stiga på grund av att den ökande europeiska efterfrågan måste mötas av import från nya gasfält. Kostnaden att utveckla dessa fält, primärt i och , överstiger kostnaden för dagens naturgasimport. Det är i detta sammanhang värt att påpeka att det finns omfat- tande naturgasreserver i geografiska närhet. Över en tred- jedel av samtliga naturgasreserver återfinns i de f.d. Sovjetrepubli- kerna. Stora, men jämförelsevis mer begränsade reserver finns i . , och har små återstående reser- ver jämfört med gällande exportåtaganden och egen användning av naturgas. lägger därför stor vikt vid att öka importmöjligheterna.6 För att öka försörjningstryggheten inom EU undersöks möjligheter för ytterligare förbindelser mellan och samt . I kan inhemsk gasproduktion inte längre möta efterfrå- gan. Omställningen till snabbt ökande importbehov väntas inträffa –2007. Behovet av snabbt ökande import har lett till ett bilateralt avtal med . Avtalet reglerar villkor vid ökande gasimport från Norsksockel och har följts av beslut om utbyggnad av både ett stort nytt gasfynd för produktionen (Ormen Lange- projektet) och av delvis nya exportledningar till England.7 Dess- utom planeras LNG-terminaler i samma syfte. Även i plane- ras nya LNG-terminaler för att säkra gastillförseln till marknaden. I figur 15.5 redovisas den genomsnittliga prisutvecklingen för importpriserna till EU-området. Importpriserna nådde sin högsta nivå som en följd av höjda oljepriser 6Enligt uppgifter från svenskt näringsliv. 7Hemsidor för Gassco, Norsk Hydro och Statoil. under slutet av . har importpriserna varit relativt oförändrade. Genomsnittliga importpriser till EU-området Källa: Energy Prices and Taxes, IEA, 1:st quarter 2004 , IEA 2004. Enligt IEA:s prognoser antas naturgaspriset internationellt sett ut- vecklas i enlighet med tabellen. Importpriser på råolja och naturgas samt växelkurser Råolja, USD/fat Naturgas, USD/Mbtu Rel.pris Naturgas/Råolja Källa: bearbetning av World Energy Outlook , (). Det är värt att påpekas att alla bränsleprisprognoser är förenade med stor osäkerhet. Detta visas inte minst av den senaste tidens prisutveckling för råolja och kol vilken avviker från IEA:s bränsle- prisprognos. Avgörande för prisutvecklingen både i och internationellt är de faktorer som påverkar prisbildningen. Priset på naturgas på den svenska marknaden regleras i leveransavtalen mellan leverantör och kund. Avtalen har egenskaper som är specifika för naturgas- marknaden. När naturgaspriset fastställts är alternativkostnaden för kunden styrande. Naturgas utgör en av flera energikällor som kan ingå i kundens val av energiform. Naturgasen konkurrerar således med andra bränslen och gaspriset följer i stort priserna på dessa alternativ. Principen har varit att naturgasen skall vara billigare än kundens alternativ. Det pris som kunden betalar har således inte speglat produktions- eller distributionskostnaderna utan kostna- derna för alternativet till naturgas. Avtalen på marknaden utgör företagsinterna affärshandlingar och är därmed inte tillgängliga för andra än avtalsparterna. Beskriv- ningen av innehållet i dem bör följaktligen tolkas med viss försik- tighet. Underlaget till detta avsnitt bygger på kontakter med åter- försäljare av naturgas, slutkunder, en konsultrapport som () genomfört på uppdrag av utredningen8 samt och prognoser för den framtida användningen av naturgas.9 Historiskt sett har naturgasföretagen i bedrivit handels- och överföringsverksamheterna inom samma bolag. Priserna till kunderna för respektive verksamhet har följaktligen inte redovisats var för sig. I kundens ställningstagande vid val av bränsleslag ingår en upp- skattning av totalkostnaden för att använda naturgas, vilket innebär att kostnaderna för överföring medräknas. Om kunden erbjuds höga överföringsavgifter för sin leverans kan en säljare av naturgas som inte har överföringsverksamhet endast påverka sin egen kon- kurrenssituation i förhållande till andra bränsleslag genom att anpassa naturgaspriset. Förhållandet mellan kundernas kostnader för naturgasen respektive överföring är som framgått oklart men påverkas dock av varandra. Oavsett inbördes relation finns faktorer som påverkar prisbildningen dels på överföringstarifferna, dels på naturgaspriset. I följande avsnitt presenteras dessa faktorer. 8Se rapporterna 6a och 6b. 9Prognoser över utsläpp av växthusgaser, Delrapport 1 i och Natur- vårdsverkets underlag till kontrollstation 2004. Överföringstariffer omfattar tariffer för både transmission och distribution. Följande faktorer kan antas ha betydelse för över- föringstarifferna: Effektivt utnyttjande av nätet I det här avsnittet redogörs mer ingående för dessa faktorer. Effekten räknas normalt som maxuttag på timme eller dygn och är en viktig faktor. För att underlätta för företag som har sin max- effekt har vissa distributörer gjort skillnad i sin tariff och sommareffekt. Nätägare eftersträvar en jämn nivå på leveranserna över året för ett optimalt utnyttjande av produktionsanläggningarna och över- föringsnäten. Tarifferna för det svenska stamnätet har en hög kapa- citetsandel, vilket innebär att den effekt som kunden behöver vid höglast får stor påverkan på överföringstariffen, även om denna kapacitet behövs . Ett stort inslag av tempe- raturberoende användning leder till högre kostnader för lastutjäm- ning och ger även sämre kapacitetsutnyttjande. En marknad med ökade industrilaster kan höja den totala marknadslastfaktorn för leveranser till som en ökande andel kraftvärme kan resultera i en lägre total marknadslastfaktor. I figuren visas schematiskt vad som är mest fördelaktigt för kapacitetsutnyttjandet i nätet och de temperaturberoende behov som är typiska på en marknad som den svenska. Schematisk bild över skillnaden i önskad leveransprofil och marknadens behov Källa: ÅF: Naturgasmarknad i förändring, Rapport 6a. Överföringskostnaden för en kund som utnyttjar maximikapacitet av året får nästan lika stora överföringskostnader som den som tar ut samma effekt . Relationen mellan fasta och rörliga avgifter för överföringen beror på vilket mönster man har i sitt uttag. I kan, med nuvarande utform- ning av tarifferna, den fasta delen i vissa fall utgöra 85–av den totala överföringsavgiften. I har man observerat detta problem. Med tidigare tariffutformning kunde den fasta kostnaden för kapacitetsutnytt- jandet utgöra av den totala överföringskostnaden. Tarifferna har numera omarbetats och bland annat har månads- tariffer införts. Det betyder att den kund som utnyttjar hög kapa- citet då det normalt finns gott om kapacitet betalar en lägre avgift för kapacitetsutnyttjandet än den som behöver kapacitet med hög belastning på nätet. I bedömer man att kapacitetsdelen kan sänkas till med den nya tariffutformningen med månadstariffer. Med för hög kapa- citetsavgift kan initialkostnaderna bli så höga att kunder med kort- varigt behov av hög kapacitet väljer att avstå från naturgas. Naturgasföretagen har valt att inte fördela kostnaderna för överföringarna jämnt till varje kundkategori. Vissa större slutkun- der har således bekostat överföringarna även för andra slutkunder. Effektivt utnyttjande av nätet Kostnaden för överföring i överföringssystemet reduceras i takt med att marknaden utvecklas och mer gas överförs genom syste- met. Jämfört med flertalet av länderna i är de svenska överföringspriserna ofta dubbelt så höga. En jämförelse med de tätbefolkade länderna i som har en utbyggd infrastruktur visar att överföringskostnaderna i dessa länder är mindre än en fjär- dedel av de svenska. Det är enbart som har överföringspriser i nivå med de svenska.