sou · GSB3104 · 2005-01-01 00:00:00 — Fyra av lärarutbildningarna integrerar sociala, ekonomiska och miljömässiga aspekter i sina kurser om hållbar utveckling. Fem lärarutbildningar behandlar värdegrundsfrågor och kulturfrågor i sina kurser utan att nämna begreppet hållbar utveckling. Tre har endast kurser om hållbar utveckling med fokus på miljöfrågor. Vid tolv lärosäten är det möjligt att via inriktningar och specialiseringar fördjupa sig i frågor kring miljö och utveckling inom lärarutbild- ningens eget kursutbud. Vid ytterligare några lärarutbildningar är det möjligt att ta del av högskolans övriga kursutbud avseende håll- bar utveckling. Även om samtliga lärarutbildningars utbildningsledare säger sig stödja hållbar utveckling visar genomgången av kursutbudet dock att graden av engagemang och kunskapen om frågorna varierar mellan lärarutbildningarna. Det verkar som om några lärarutbild- ningar har kommit långt genom att integrera ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter i sina kurser om hållbar utveckling. Andra hanterar fortfarande de tre dimensionerna med en liten grad av integration. Ytterligare några verkar inte uppmärksamma hållbar utveckling i någon större utsträckning. I Studentspegeln framkom dock att lärarutbildningen är en av de utbildningar som av studen- ter anses vara bäst på att stödja studenternas kritiska reflektioner över sina egna värderingar. Det återstår en hel del kunskapsluckor avseende lärarutbildning- arna och utbildning för hållbar utveckling. Mer ingående studier av utbildningarnas form och innehåll behövs till exempel. Lärarutbild- ningarnas effekter på lärarnas arbete är ett annat område som det vore givande att undersöka. utvärderar Hög- skoleverket lärarutbildningen. Hållbar utveckling är då inte i fokus, men kanske kan granskningarna ändå fylla några kunskapsluckor. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken De studier som vi har behandlat ovan har inte haft hållbar utveck- ling som utgångspunkt, utan enbart dess delaspekter. Därför finns det ett behov av att ytterligare undersöka den högre utbildningens stöd för en hållbar utveckling. Efter vår genomgång kan vi konsta- tera att det vid universitet och högskolor förekommer ett mer eller mindre omfattande arbete som utgör en god grund för att utveckla arbetet med en hållbar utveckling. Utifrån det arbete som har lagts ned av lärosätena fordras det enligt vår bedömning ett omfattande utvecklingsarbete. En del initiativ kommer sannolikt lärosätena själva att ta.138 För att gå snabbare fram med ett förstärka utbild- ning för hållbar utveckling menar vi att det fordras en väl avvägd kombination av stimulans och kontroll. Några viktiga slutsatser är att: krav bör ställas på lärosätena att främja en hållbar utveckling, uppföljningen av lärosätenas arbete på det här området måste bli tydligare, lärosätenas ledningar behöver utveckla sätt att arbeta med håll- bar utveckling, en utveckling av pedagogiken behöver stödjas och ett utökat samarbete mellan olika vetenskapsområden måste utvecklas. 4.3Stödjer folkbildningen en hållbar utveckling? 4.3.1Vilka arbetsformer används? Studier av folkbildningens arbetsformer har oftast varit kvalitativa till sin uppläggning. Det är därför vanskligt att göra generella be- skrivningar av vilka arbetsformer som dominerar. De studier som gjorts har dock kommit fram till liknande iakttagelser inom en del områden. har utvärderat folkbildningens satsningar på demokrati. I rapporten konstateras att strukturer för det formella demokratiska inflytandet är väl utvecklade vid folkhögskolor och studieförbund. På folkhögskolor finns olika föreningar för delta- garna. Det kan även finnas elevråd och kursråd. 138 Det kan noteras att 16 högskolor och universitet redan undertecknat Copernicus- deklarationen. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken också ofta representanter i skolans styrelse. menar att deltagarnas främsta påverkansmöjlighet i studieförbun- den är i relationen till de andra cirkeldeltagarna och till cirkel- ledaren. Om deltagarna tillhör medlemsorganisationer i studie- förbundet kan de även påverka genom de beslutsstrukturer som finns där.139 Inom studieförbunden är den huvudsakliga arbetsformen studie- cirkeln. I en undersökning som gjordes av en grupp vid Lärarhög- skolan i konstateras att cirklarna har olika fram- trädelseformer. Dessa skiftar beroende på cirkelns kontext, vilket ämne som studeras, på vilka villkor studierna sker, vilka deltagarna är och vem cirkelledaren är. Rapportförfattarna anser att flexibilitet är ett av cirkelns främsta kännetecken. Fyra komponenter bildar tillsammans ett koncept för studiecirklarna som på många sätt kan sägas vara genialt, nämligen det svaga ramverket, den informella karaktären i studiesituationen, den kollektiva lärandemiljön och det genuina kunskapsintresset hos deltagarna.140 Studien pekar även på att studiecirklarnas särskilda förutsättningar är avgörande för det pedagogiska klimatet; det gäller avsaknaden av läroplaner och betyg – och att det därmed inte finns några uttalade prestationskrav på deltagarna – liksom frivilligheten; den bidrar till att klimatet blir mer avspänt.141 Folkbildningen har behandlats av en kommitté, Statens utvärdering av folkbildningen 2004, SUFO 2. I slutbetänkandet Folkbildning i brytningstid redovisas en genomgång av studier om folkbildningens arbetsformer.142 Studierna har mestadels varit kvalitativa till sin uppläggning. Resultaten pekar på att det inte är oproblematiskt att tillämpa demokratiska arbetsformer i studie- cirklarna. Cirkelledarnas och deltagarnas förväntningar är ofta styrda av deras tidigare erfarenheter från studier med ett traditio- nellt arbetssätt. Dessutom finns traditioner och institutioner som exempelvis tar sig uttryck i beprövade sätt att organisera och i an- vändandet av tidigare producerat studiematerial. Inte sällan leder det till att cirkelledaren får en dominerande roll i valet av innehåll och arbetsformer.143 139Folkbildningsrådet 2001, Röster om folkbildning och demokrati, s. 68–78. 140Borgström, ; Gougoulakis, och , (1998): Lärande i studie- cirkel – En studie av en pedagogisk miljö, s. 6. 141Ibid., s. 95. 142Det är framför allt tre studier som refereras m.fl. (1998), , Per (1999), , (2001). 143SOU 2004:30, Folkbildning i brytningstid, s. 200–205. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken Motbilder finns i de studier som SUFO 2 har gått igenom. har studerat ett antal cirklar som har bildats i ett be- stämt sammanhang, oftast inom en förening eller genom att en grupp människor utifrån ett gemensamt intresse har startat en stu- diecirkel. Cirklar som har bildats på det viset har funnit vara deltagarcentrerade. Det är cirklar där deltagarnas medborger- liga förmåga tränas och utvecklas genom demokratiska arbetssätt. De deltagarcentrerade cirklarna finns ofta inom en förenings ram eller inom en annan värdegemenskap.144 SUFO 2 redovisar endast resultat från en studie som fokuserat folkhögskolornas arbetsformer.145 Studien belyser arbetsformerna på två folkhögskolor och är därmed inte generaliserbar till alla folkhögskolor. konstaterar att ämnesövergripande, pro- jektbaserade och gruppbaserade arbetsformer är vanliga vid de stu- derade folkhögskolorna. Det är dock hans bedömning att traditio- ner, lokaler och upparbetade system i stor utsträckning styr hur undervisningen organiseras. Därmed kan de studerandes inflytande över arbetsformerna sägas vara begränsat.146 Det är inte oproblematiskt att i cirklar och folkhögskolekurser praktiskt tillämpa folkbildningens demokratiska grundhållning, konstaterar SUFO 2 sammanfattningsvis. Arbetsformer och villkor för studier inom folkbildningen påverkas av framför allt två förhål- landen. Deltagarnas och ledarens eller lärarens tidigare erfarenhet av studier verkar styrande i så måtto att kända och beprövade for- mer för studier kommer till användning även i studiecirkeln och i folkhögskolegruppen. Det verkar som om deltagarna inte känner till, eller åtminstone är mindre bekanta med, folkbildarnas idealbild av demokratiska arbetssätt. Deras förväntningar på ledarens roll och arbetssättet formar ofta utbildningen. Det andra förhållandet är ämnet och studiernas syfte; det finns en skillnad mellan skol- ämnen som språk och till exempel musikcirklar; i de senare är det kollektiva resultatet avgörande.147 Den övergripande bedömning som SUFO 2 gör är att folkbild- ningen i viss utsträckning har svårt att nå upp till de egna ambitio- nerna om demokratiska arbetssätt. Ändå bedömer SUFO 2 att folkbildningen som helhet präglas av en demokratisk grundhållning som slår igenom i synen på individen och dennes värde. 144Andersson, 2001 refererad i SOU 2004:30, s. 204–205. 145Hartman, Per 1999. 146Hartman, Per 1999 refererad i SOU 2004:30, s. 199. 147SOU 2004:30, s. 242. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken sägs det i studiecirkeln finnas förutsättningar för en demokratisk samtalskultur som har ett betydande värde för demokratin.148 Hur samverkar folkbildningen med närsamhället? Folkbildnings- rådet menar att studieförbund och folkhögskolor har varit mycket aktiva i regional samverkan inom ramen för , men rådet påpekar att aktiviteten inom har gått ned under de senaste åren.149 SUFO 2 visar att det finns få studier som analyserar folkbildning i ett lokalt sammanhang.150 Folkbildningen i äldre tider handlade om att man i folkliga organisationer strävade efter att staka ut en ny framtid för den egna rörelsen och för samhället. SUFO 2 menar att kollektiva processer av detta slag i växande grad har ersatts av mer individinriktade intressen; dagens studiecirklar handlar inte så ofta om att påverka samhället. Det hindrar dock inte att cirklarna kan spela en viktig roll genom att deltagarna utvecklar en gemensam förståelse och delar intressen som rör den egna orten.151 SUFO 2 lyfter fram några exempel på satsningar där folkbild- ningens samverkan med närsamhället har utvecklats och fördjupats. Det finns studiecirklar där politiskt aktiva deltagare tar ett steg mot offentligheten och agerar i en politisk roll. Andra exempel handlar om cirklar som utifrån ett nationellt material knyter an till det lokala. En sådan cirkel var en hälsocirkel som utformades i samverkan mellan ett landsting och länsbildningsförbundet. Cirkeln utgick från materialet Vårdens svåra val. I en utvärdering av cirkelns arbete konstateras att den gav både deltagarna och myndigheterna nya kunskaper. Den här typen av cirklar blir till en ömsesidig nytta genom att studieförbunden kan kanalisera medborgarnas behov och synpunkter till beslutsfattarna. De kan också vara en resurs när beslutsfattare önskar få medborgarnas åsikter i en viss fråga. Studieförbunden tillskrivs en mäklarroll.152 Folkbildningen borde enligt SUFO 2 vara en tydligare del av den lokala offentligheten. Studier av samhällsförhållanden skulle kunna stimulera till ett ökat deltagande i det offentliga samtalet. 148Ibid., s. 243. 149Folkbildningens insatser för hållbar utveckling, 2003, s. 35. 150Ibid., s. 237. 151SOU 1996:47 refererad i SOU 2004:30, s. 236–237. 152SOU 2004:30, s. 238. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken förbund borde mer än kunna stimulera och stödja studiegrup- per att agera offentligt.153 konstaterar att studieförbund och folkhög- skolor har många internationella samarbeten. Vanligast är samarbeten med de nordiska och baltiska länderna, , , , och Indien.154 Kontakterna med de östeuropeiska länderna har ökat; 46 folkhögskolor och fem studieförbund samarbetade med baltiska och polska kontrahenter i 65 projekt –2000. Syftet med projekten var till stor del att utbyta erfarenheter och att öka kunskaperna om varandra, men också att sprida folkbildningens metodik som ett verktyg för en demokratisk utveckling eller språkinlärning. Flera projekt hade som mål att bygga upp en systerorganisation. hade nio folkhögskolor kurser förlagda till utlandet.155 Det kan konstateras att många internationella projekt sker tillsammans med frivilliga organisationer. 4.3.2Har folkbildningen ett innehåll som främjar hållbar utveckling? I samband med Baltic 21 Education kartlades folkbildningens arbete för en hållbar utveckling. Av undersökningen framgick att samtliga studieförbund och av folkhögskolorna ansåg att de hade aktiviteter inom området hållbar utveckling.156 framhöll att det var få kurser och projekt som rubri- cerades som hållbar utveckling i folkbildningens utbud, men många av kurserna och linjerna behandlade aspekter av en hållbar utveck- ling. Det handlade bland annat om ekologiska inriktningar, folk- hälsoinriktningar och internationella inriktningar med fokus på biståndsarbete. noterar att många folkhögskolor har lagt ned de kurser som enbart har varit inriktade på miljöfrågor, vilket 153Ibid., s. 246. 154Folkbildningsrådet 2003, s. 35. 155Folkbildningsrådet (2000): Folkbildningssamarbete mellan , och 1990–2000. 156Carlén, (2001): Education for sustainable development in non-formal adult edu- cation folk high schools and study associations – in . Utbildning för hållbar utveckling i praktiken speglar ett minskat intresse för rena miljöfrågor bland folkbild- ningens deltagare. I stället är trenden att miljöfrågorna integreras inom ramen för kurser med en bredare inriktning. I och med det har många folkhögskolor skapat kurser som integrerar de sociala, ekonomiska och miljömässiga dimensionerna.157 4.3.3Vilka resultat leder utbildningen till? En översikt av studier som har fokuserat folkbildningens demo- kratiska uppdrag presenteras i betänkandet Folkbildning i bryt- ningstid. När det gäller studiecirklarna drar kommittén slutsatsen att de bidrar till deltagarnas åsiktsbildning och individuella hand- lingsförmåga, men att det är mer tveksamt om de kan ses som en instans för en kollektiv och samordnad handling i ett samhällsför- ändrande syfte.158 Slutsatserna från den tidigare refererade undersökningen från gruppen vid i pekar i samma riktning. Författarna till den menar att cirkeln har en mängd olika betydelser för deltagarna. Det handlar bland annat om kunskaper för nytta eller nöje, en rikare fritid, sociala resurser och en personlig utveck- ling. Dock anser de att cirkelns demokratiska funktion är svagt ut- vecklad. Effekter på deltagarnas demokratiska kompetens är indi- rekta, till exempel insikten att man stärker sin självkänsla och blir modigare genom cirkeldeltagandet.159 I en annan studie 160 ställs frågan om studiecirklarna svarar mot de högt ställda förväntningarna på att folkbildningen ska ge männi- skor förutsättningar för att skaffa sig inflytande och verka för en jämlik maktfördelning i samhället. Utifrån tillgänglig forskning om ledare och ledarroller konstaterar att studiecirklar är den pedagogiska verksamhet som bäst svarar mot det civila samhällets krav. Människor väljer själva vad de vill studera och kan också fritt välja att studera samhällsfrågor utifrån skilda värdegrunder. Samti- digt finns inte hela folket representerat i cirklarna. De grupper som visar svagast deltagande i den demokratiska processen, främst in- vandrare och arbetslösa, är också de som visar sig stå utanför cir- kelsamhället. Därför konstaterar att cirklarna fungerar bäst 157Folkbildningsrådet 2003, s. 32–33. 158Cirkelsamhället 1996 refererad i SOU 2004: 30. 159Borgström m.fl. 1998, s. 92. 160SOU 1999:84, Civilsamhället. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken som bas för att bygga upp relationer mellan dem som ingår i en redan gynnad majoritet. menar att påverkan från cirklarna som kollektiv sällan kan påvisas i de studier som har gjorts. De effekter som kan påvisas är på individnivå i form av ett ökat självförtroende och en starkare handlingsförmåga. menar dock att bristen på kollektiv handling inte har så mycket att göra med att cirkeln som arbets- form har misslyckats. Det handlar mer om en försvagning av det civila samhällets maktbas. Han summerar att studiecirkeln kan vara det vattenhål som behövs i ett samhälle som allt mindre betonar jämlikhet, gemenskap, demokrati, identitetsuppbyggande och en personlig utveckling.161 Motsvarande studier av folkhögskolornas roll för demokratin är svåra att hitta. De studier som finns är till stor del inriktade på folkhögskolornas inre demokrati och säger inte så mycket om verksamhetens betydelse för samhällsutvecklingen.162 I SUFO 96 berördes demokratiaspekter. Då framhöll eleverna att det fanns utrymme för demokrati i det näraliggande – i undervisningen och på lektionerna – men det var sämre ställt med den demokrati som gällde hela skolan och de villkor som de studerande hade i samhäl- let.163 I de studier som har gjorts inom ramen för SUFO 2 framkom- mer i intervjuer med studerande att demokratin inte upptar deras tankar i någon hög grad. När de berättar om sina studier berör de sällan demokratiaspekter. Det verkar rimligt att tro att det huvud- sakliga skälet till att söka sig till folkbildningen inte är en törst efter demokrati. Däremot verkar många söka sig dit för att bli bekräf- tade som medlemmar i en demokrati.164 SUFO 2-kommitténs slut- sats om folkbildningens betydelse för demokratin är att den ger ett viktigt bidrag till att bevara och utveckla ett demokratiskt sam- hälle.165 161Larsson 1999 refererad i SOU 1999:84, s. 232–234. 162SOU 2004:30, s. 234. 164SOU 2004:30, s. 235. 165Ibid., s. 246. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken Folkbildningen har starka traditioner av att använda demokratiska arbetsformer. Folkbildningens ideal stämmer väl överens med de karaktärsdrag som vi formulerat för utbildning för hållbar utveck- ling. Den höga graden av frivillighet och den låga graden av yttre krav verkar ge goda förutsättningar för att utveckla demokratiska arbetsformer. Även om de högt ställda ambitionerna i styrdoku- ment och policyförklaringar verkar svåra att uppfylla kan vi kon- statera att folkbildningen kännetecknas av en hög grad av infly- tande från de lärande och att demokratiska arbetsformer är vanligt förekommande. Samverkan lokalt och globalt Folkhögskolor och studieförbund har ofta kanaliserat människors engagemang och haft en mäklarroll mellan medborgare och myndig- heter. Kontakterna med närsamhället har varit många, men det finns tecken på att kontakterna har avtagit; det gäller framför allt aktiviteten inom . Det finns även tecken på att kontakterna med närsamhället har ändrat karaktär . och första fungerade folkbildningen som ett verktyg för medborgarna att för- ändra samhället. verkar folkbildningen mer vara ett sätt för in- divider att förverkliga olika livsprojekt. Folkhögskolor och studieförbund har många internationella kontakter. Vanligast är kontakter med , , och /. Det förekommer även att folk- bildningen bygger upp systerorganisationer i andra länder. Integrering och tvärvetenskap blir vanligare Folkbildningen har gott om kurser som behandlar områden med relevans för en hållbar utveckling. har linjer och kurser som enbart fokuserar miljöfrågor fått ge vika till förmån för mer tvärvetenskapliga kurser som integrerar ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken Viktigt för individen, men inte lika viktigt för demokratin Mycket tyder på att folkbildningens stora betydelse för de indivi- der som deltar består i att bidra till en ökad självkänsla och hand- lingsförmåga. Effekter avseende de lärandes vilja och förmåga att agera för en hållbar utveckling är svårare att påvisa. De lärande verkar heller inte söka sig till folkbildningen för att utveckla sin demokratiska handlingskompetens. De grupper som visar det svagaste deltagandet i den demokra- tiska processen, främst invandrare och arbetslösa, är också de som är minst representerade i cirkelsamhället. Det är emellertid värt att nämna att av deltagarna i folkhögskolornas verksamhet och av studieförbundens deltagare är invandrare eller deltagare med funktionshinder. Vi konstaterar att kunskapen om arbetsformer, innehåll och resultat ur perspektivet hållbar utveckling är bristfällig. Få undersökningar har belyst utbildningssystemets bidrag till en hållbar utveckling. De reguljära uppföljningssystemen är inte upplagda utifrån per- spektivet hållbar utveckling. Den bild som vi har fått fram är därför fragmentarisk och inte alls heltäckande. Vidare är det vanskligt att göra jämförelser mellan det som har kommit fram om de olika ut- bildningsformerna, eftersom de undersökningar som vi har gått igenom inte har gjorts på ett sådant sätt att de medger jämförelser. Därför vill vi peka på att det finns ett stort behov av att utveckla undersökningar och former för reguljär uppföljning som belyser utbildningssystemet ur perspektivet hållbar utveckling och som medger jämförelser mellan de olika utbildningsformerna. Några generella iakttagelser vill vi lyfta fram: Det råder osäkerhet kring begreppet utbildning för hållbar ut- veckling. Det finns ett stort utrymme för förbättringar av de studerandes inflytande, för att göra arbetsformerna mer demokratiska. Det finns ett stort behov av att fördjupa samverkan med när- samhället. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken Välutbyggda internationella kontakter finns med länder inom den västerländska kultursfären, medan kontakterna med den övriga världen behöver utvecklas. Utbildningen behöver utvecklas för att bättre stödja de läran- des vilja att agera för en hållbar utveckling. 5 Att styra mot hållbar utveckling Det här kapitlet handlar om politisk styrning. Inledningsvis reflekterar vi över de traditioner som utgör bakgrunden till dagens styrsystem och presenterar en begreppsapparat. Sedan går vi igenom hur skolan, högskolan och folkbildningen styrs. Vi försöker också bedöma i vilken mån som styrningen främjar utbildning för hållbar utveckling. 5.1Traditionsmönster och gensvar på styrning I kapitel 4 gjorde vi nedslag i praktiken i olika delar av svensk utbildning utifrån perspektivet hållbar utveckling. En komplex bild tonade fram. I vissa avseenden stödjer det som sker i olika verk- samheter en process som syftar till hållbar utveckling, i andra avse- enden ger den undervisning, som de lärande möter, inte förutsätt- ningar för dem att förstå hur ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner samverkar. Den naturliga följdfrågan är varför det ser ut som det gör. Det är uppenbart att traditioner och etablerade strukturer påverkar både det som sker och vad som är möjligt inom en viss del av systemet. Traditionens makt kan även förklara en del av skillnaderna mellan olika utbildningsformer. Lärande har såväl en hur-aspekt som en vad-aspekt. Lärande om vad-aspekter betonas starkt vid universitetens institutioner för till exempel fysik, matematik, historia, sociologi eller engelska. Lärande om hur-aspekter betonas starkare vid institutioner för till exempel pedagogik, ämnesdidaktik, allmän didaktik eller special- pedagogik. Inom forskning är det inte möjligt att fördjupa sig i hur-aspekter utan att beakta vad-aspekter. Man kan inte reflektera över hur man lär, utan att beakta vad lärandet handlar om. På samma sätt är det svårt att fördjupa sig om en vad- aspekt inom forskningen, utan att fundera över hur man metodiskt Att styra mot hållbar utveckling gick till väga för att skapa den nya kunskapen. Hur-aspekter kommer ständigt in i behandlingen av kunskapens innehåll. Marton166 framhåller att kunskapens skapelseakter på ett olyckligt sätt kommit att separeras från kunskapsobjekten. Effekten av denna utveckling är särskilt tydlig i lärarutbildningen. Spänningar mellan företrädare för olika kunskapsbildningar, som betonar vad- aspekter respektive hur-aspekter i olika grad, kommer till uttryck i svårigheter att förstå och uppskatta varandras infallsvinklar. En del av det lärande som sker i utbildningsväsendet sker vid högskolor, där också kollektivt lärande i form av forskning sker. är strikt disciplinärt organiserade i fakulteter och institutioner.