sou · GSB398d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Men låt oss lyssna på A:s egen kommentar. Så fort experimentet var slut avslö- jade jag självklart det falskspel A varit utsatt för: Du har varit med om ett ovanligt experiment och jag kan föreställa mig att det innebär både oro och smärta. Men du har också gjort erfa- renheter sam vi andra inte kunnat göra, du vet hur det känns att bli utsatt för ett intensivt grupptryck från andra, du vet vilka tankar man tänker i en sådan situation. Kan du berätta för oss – vad tänkte du under det att experimentet pågick?4 undervisade du om människors neuro- tiska symptom och du talade bland annat om tvångstankar och om vad de representerar, sade A. förstår jag vad det är att tänka en tvångstanke! Jag måste skaffa mig nya glasögon... jag måste skaffa mig nya glasögon... jag måste skaffa mig nya glasögon. Det var den tanke jag tänkte, den enda tanke jag kunde tänka under experimentet. Nar tanken var tänkt sa började jag på nytt... oav- brutet. A:s berättelse ger ett övertygande besked om varför han svarade som han gjorde, Hans svar var inte hypnotiskt betingade. Han såg inte linjerna som lika långa. Hans svar var inte opportunis- tiska, och han gav dem inte för att hålla god min i elakt spel. (Var- för skulle han då köpa nya glasögon? Han svarade sam han gjorde för att han trodde att han då svarade rätt. Det var visserligen svårt att se saken på detta sätt men denna svårighet hoppades han skulle undanröjas med de nya glasögonen! Till slut kunde vi ta en rast. Ute i korridoren var A medelpunkt i en grupp av kamrater, jag kunde höra lättade (?) Tre-fyra av mina adepter kom fram till mig: Kan vi få ställa ett par frågor till dig i enrum? Vi gick avsides. Hur kunde du veta att A var tokig? Har du några informationskällor? En otrolig tanke. Att jag förfogade över informationer beträf- fande det psykiska hälsotillståndet hos deltagarna i polischefs- kursen och att jag hade velat visa upp en av deltagarnas psykiska obalans för hans kollegor i klassrummet. Det blev nödvändigt med att tålmodigt och långvarigt bearbeta det faktum att de svar A givit skulle var och en lämnat om han befunnit sig i samma situation sam A. Att svara som gruppmedlemmarna gjorde har inte med svag 4 Jag förstår nu att det egentligen var etiskt oförsvarligt att genomföra linjeexperimentet, Nar det genomfördes var jag ung och oerfaren och det psykologiska kunnandet överhuvud mycket outvecklat i vårt land. SOU 2004:98 Bilaga 4 motståndskraft att göra. Man kan inte mobilisera psykiskt motstånd om man inte vet om att man är utsatt för påverkan. Vi är ständigt utsatta for detta slags påverkan utan vår vetskap! Men frågan i korridoren? Den visar att A:s svar också utgjorde en svar utmaning for hang klasskamrater. Han svarar att den där linjen som är är lika lång som den där lilla stum- pen. Hur kan han svara så? S k u l l e j a g s v a r a s å o m j a g v o r e i A : s s t ä l l e ? Nej, aldrig! A är ju tokig men jag, jag är klok och normal! Mötet med människor som handlar på ett märkligt sätt, mötet med människor i kris, mötet med människor som vi inte förstår, innebär en risk för oss. Vår bild av oss själva som representanter för en all- mängiltig normalitet kan hotas. Vi upptäcker avvikaren inom oss i den spegel den håller upp för oss. Rubba inte mina cirklar For såg jag om film till- sammans med en grupp studenter. Det är verkligen en fantastisk film. Skådespelarnas prestationer – fenomenala. Iscensättning och dramaturgi – nyskapande och utomordentligt originellt. Men fram- för allt innehållet. Vi får steg for steg följa uteslutningen av den unga flickan sam sökt sin tillflykt i Dogville. Till en början de små övergreppen, som – när de accepteras – blir förspelen till det exempellösa övervåldet mot . Vad är det som sker? Det är den sociala exkludering sam utspelas i sammanhang där människor saknar makt, där människor själva är hotade och där den enda "tryggheten" är att avvisa varje förändring. Det är den sociala exkludering som uppträder där maktstrukturen i gruppen hotas av nykomlingen, intränglingen, därför att rela- tionerna i gruppen – bärare av makten i gruppen – förändras. Det är den sociala exkludering som ett hotat patriarkalt system kan iscen- sätta mot en stark och utmanande kvinna. Det ar naturligt att fråga om ett teoretiskt resonemang, av det slag som förts, har någon relevans for att diskutera hur alternativa pedagogiska sammanhang kan fungera beträffande social exklude- ring respektive inkludering. Jag tycker att det finns ett värde med en diskussion av detta slag. Nar vi diskuterat exkludering i samband med undervisningen för elever med funktionshandikapp som begåvningsbrister i teoretiskt avseende, sa har denna diskussion nästan enbart knutits till exklu- dering genom avskiljning av dessa elever till särskilda arenor for undervisningen. I en bemärkelse är alltså särskolan per definition en social exkludering. Men detta är, med förlov sagt, ett mycket ytligt sätt att se på saken. Det ar en viktig problematisering när vi nu också diskuterar de fenomen av exkludering som kan uppstå i integrerade pedagogiska sammanhang. Jag föreställer mig att det framför allt är två aspekter av exklude- ring som vi bör vara mycket observanta inför när det gäller det funktionshandikappade barnets livssammanhang. Social exkludering kan förlängas in i individen, kan förändra individens självförståelse och acceptans av sig själv. Processen har en social början och ett psykologiskt slut. Ett psykiskt funktionshandikapp är då förenat med ett meta- perspektiv – individens medvetande om sig själv som handikappad – som är en spegel av omvärldens avståndstagande, eller nedlåtande hjälpinsatser, eller överbeskyddande, eller ängsliga tillrättaläggande. Den andra aspekten av social exkludering är den då individen tilldelas en social position inom ett socialt sammanhang, där den för den handikappade individen ouppnåeliga normaliteten är nor- men. Den handikappade människan måste oavlåtligt mäta sitt värde i en skala som alltid ger henne underbetyg. Många av våra pedagogiska ambitioner gentemot barn och ung- domar har denna dubbelhet: undervisningen innebär att de får vik- tiga kunskaper men också kunskap om sina i förhållande till andra begränsade utförsgåvor. Går vi tillbaka till de olika strukturer av exkludering som disku- terats i dessa papper så är det naturligtvis en omständighet som är en förbannelse för den handikappade människan – diagnosen handikapp med alla dess infernaliska underkategorier och indel- ningar och beskrivningar av tillkortakommanden. Det vilar faktiskt ett ansvar på de pedagogiska forskarna och på de pedagogiska praktikerna att utveckla en ny diskurs om det annorlunda barnet, en språk som berättar om barnets möjligheter och om det pedagogiska arbetet med dessa möjligheter som utgångspunkt. Förslag till lag om stöd till vuxnas lärande Utdrag ur departementspromemorian Stöd till vuxnas lärande (Ds 2002:66) Kommunalt stöd till vuxnas lärande 1 § Kommunerna skall stödja vuxnas lärande. Vuxna skall härvid ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompe- tens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning. Kommunens stöd kan ha form av undervisning, handledning, väg- ledning, bedömning av måluppfyllelse och kunskaper samt till- handahållande av lärmiljöer. Stödet skall utformas med utgångspunkt i den enskildes behov och förutsättningar. Det skall i första hand riktas till dem medlägst utbildningsnivå. Det kommunala stödet kan tillhandahållas på grundläggande nivå, gymnasial nivå eller påbyggnadsnivå. 2 § Stöd till vuxnas lärande på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna sådana kunskaper och färdigheter som de behöver för att delta i samhälls- och arbetsliv. Stödet skall också syfta till att möj- liggöra fortsatta studier. Stöd till vuxnas lärande på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper och färdigheter på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan skall ge. Stöd till vuxnas lärande på påbyggnadsnivå syftar till att ge vuxna kunskaper och färdigheter som leder till en ny nivå inom deras yrke eller till ett nytt yrke. 3 § Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte för vuxna som behö- ver stöd för lärande motsvarande utbildningen i grundsärskolan Beträffande sådana vuxna personer gäller i stället lagens bestämmelser om vuxenutbildning för utvecklings- störda. Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte heller den som är in- tagen i kriminalvårdsanstalt. 4 § Stöd till vuxnas lärande skall vara avgiftsfritt för dem som tar del av stödet, om inte annat följer av [prövningsavgift]. Huvudmannen får bestämma att läroböcker, skrivmateriel, verktyg, skyddskläder och andra därmed jämförliga hjälpmedel som varje deltagare har för eget bruk och behåller som sin egendom skall anskaffas av deltagarna själva på egen bekostnad eller erbjudas mot avgifter som högst motsvarar huvudmannens anskaffnings- kostnader. I övrigt skall hjälpmedel som används i stöd till vuxnas lärande tillhandahållas utan kostnad för deltagarna, om inte något annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen. Rätt att bibehålla stöd 5 § En deltagare som av en huvudman får stöd till sitt lärande har rätt att få ta del av hela det stöd som huvudmannen vid antagningen åtagit sig gentemot den enskilde. Huvudmannen får dock avbryta sitt stöd till en deltagare som saknar förutsättningar att tillgodogöra sig stödet eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Ytterligare möjligheter att avbryta stödet anges i 6 och 7 §§. Den för vilken stöd på grundläggande nivå har avbrutits enligt andra stycket skall på nytt få huvudmannens stöd för sitt lärande, om särskilda skäl talar för detta. Den för vilken stöd på gymnasial nivå eller påbyggnadsnivå har avbrutits enligt andra stycket kan på nytt få huvudmannens stöd för sitt lärande, om särskilda skäl talar för detta. 6 § Huvudmannen får besluta att avbryta sitt stöd till en deltagare under högst (avstängning) om 1.deltagaren med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försö- ker vilseleda vid bedömning av deltagarens måluppfyllelse och kun- skaper, 2.deltagaren stör eller hindrar huvudmannens verksamhet, 3.deltagaren utsätter någon annan deltagare eller av verksam- heten berörd person för kränkande behandling, eller 4.deltagarens uppförande på annat sätt kan antas inverka skad- ligt på andra deltagare eller av verksamheten berörda personer. I fall som avses i första stycket har deltagaren rätt att efter det att avstängningen upphört åter få huvudmannens stöd för sitt lärande om inte särskilda skäl talar däremot. 7 § Huvudmannen får även besluta att avstänga en deltagare om denne visat sig uppenbart olämplig i praktisk tjänstgöring vid en arbetsplats. I sådana fall får deltagaren avstängas än . 8 § Ett beslut om avstängning enligt 6 eller 7 §§ får begränsas till att gälla visst stöd till lärande eller stöd till viss inriktning av läran- det. 9 § Om det bedöms nödvändigt med hänsyn till andra människors säkerhet får rektor, i avvaktan på att annars behörig instans hos huvudmannen skall avgöra ett ärende om avstängning, besluta att med omedelbar verkan avstänga en deltagare tillfälligt. Ett beslut om tillfällig avstängning gäller till dess ärendet prövats av ansvarig instans hos huvudmannen, dock längst . 10 § Huvudmannen skall se till att det i ett ärende om avstängning finns en utredning som allsidigt klarlägger de omständigheter som är av betydelse för ärendets bedömning. Utredningen skall inledas omgående och genomföras så skyndsamt som möjligt. Deltagaren skall ges tillfälle att yttra sig muntligen i ärendet. Var och en som antas kunna lämna upplysningar av betydelse skall höras under utredningen. Huvudmannen får förordna att ett beslut om avstängning skall gälla med omedelbar verkan. Stöd till vuxnas lärande på grundläggande nivå 11 § Varje kommun ansvarar för att de kommuninnevånare som enligt 13 § har rätt till stöd för sitt lärande och önskar det, får det. Varje kommun skall aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt till stöd på grundläggande nivå och för att motivera dem att ta del av stödet. 12 § Skyldighet för kommunen enligt 10 § kan fullgöras genom att ingå avtal med annan kommun om att samverka kring tillhandahål- landet av stöd till vuxnas lärande på grundläggande nivå (sam- verkansavtal). 13 § Varje kommuninnevånare har rätt till stöd för sitt lärande på grundläggande nivå det år hon eller han fyller , om hon eller han saknar sådana kunskaper och färdigheter som normalt uppnås i och är bosatt i lan- det. Regeringen får föreskriva att också den som inte är bosatt i lan- det skall ha rätt att få sådant stöd. Den som enligt denna bestämmelse har rätt till stöd för sitt lärande har rätt att få stödet i en annan kommun om stödet till- handahålls där. Tillhandahållande av stöd på annat språk än svenska 14 § Om den som får del av stöd till vuxnas lärande på grundläg- gande nivå har bristfälliga kunskaper i svenska språket, får kommu- nens stöd tillhandahållas på deltagarens eget språk. Stödet skall då kompletteras med träning i svenska språket. 15 § Den som önskar få del av stöd till vuxnas lärande på grund- läggande nivå skall anmäla detta till sin hemkommun. avser stöd som en annan huvudman tillhandahåller, skall hem- kommunen sända anmälan vidare till den huvud- mannen. Mottagande och interkommunal ersättning 16 § Den huvudman som tillhandahåller stöd till vuxnas lärande på grundläggande nivå beslutar om en sökande skall tas emot av huvudmannen för att få del av stödet. En sökande skall tas emot av huvudmannen om den sökande uppfyller de villkor som anges i 13 §. En kommun som har tagit emot en deltagare som kommer från en annan kommun har rätt till ersättning för sina kostnader för det tillhandahållna stödet från deltagarens hemkommun. Stöd till vuxnas lärande på gymnasial nivå och påbyggnadsnivå 17 § Varje kommun skall erbjuda stöd till vuxnas lärande på gym- nasial nivå och påbyggnadsnivå. Kommunen skall härvid sträva efter att erbjuda stöd som svarar mot behov och efterfrågan. Varje kommun skall informera om möjligheterna till att få stöd på dessa nivåer samt verka för att vuxna tar del av den. Skyldighet för kommunen enligt första stycket kan fullgöras genom att ingå avtal med annan kommun eller med landsting om att samverka kring tillhandahållandet av stöd till vuxnas lärande på gymnasial nivå eller påbyggnadsnivå (samverkansavtal). 18 § Behörig att ta del av kommunalt stöd till vuxnas lärande på gymnasial nivå och påbyggnadsnivå är varje kommuninnevånare det år hon eller han fyller om hon eller han 1.är bosatt i landet, 2.saknar sådana kunskaper som stödet avser att ge, 3.har förutsättningar att tillgodogöra sig stödet, och 4.i övrigt uppfyller föreskrivna villkor. Behörig är också den som är yngre än vad som anges i första stycket men har slutfört utbildning [på nationellt program eller likvärdig utbildning i gymnasieskolan] och uppfyller övriga behö- righetsvillkor. 19 § Regeringen får föreskriva att också den som inte är bosatt i landet skall vara behörig att ta del av kommunalt stöd till vuxnas lärande. Regeringen får dessutom meddela undantag från behörighets- bestämmelserna när det gäller stöd i form av särskilt anordnad prövning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ytterligare behörighetsvillkor och om urval mellan behöriga sökande. 20 § En ansökan om att få ta del av kommunalt stöd till vuxnas lärande på gymnasial nivå eller påbyggnadsnivå skall ges in till sökandens hemkommun. Om ansökan avser stöd som en annan kommun eller landsting erbjuder, skall hemkommunen skyndsamt sända ansökan vidare till den huvudman som tillhandahåller stödet. Till ansökan skall hem- kommunen foga ett yttrande av vilket det framgår om hem- kommunen åtar sig att svara för kostnaderna för det stöd som till- handahålls. Sådant yttrande behöver inte lämnas om det är onödigt med hänsyn till tidigare överenskommelse eller om regeringen har föreskrivit något annat. Åtagande att svara för kostnaderna skall alltid lämnas om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få stöd för sitt lärande hos en annan huvudman. Mottagande och interkommunal ersättning 21 § Den huvudman som tillhandahåller stöd till vuxnas lärande på gymnasial nivå och påbyggnadsnivå beslutar om en sökande skall tas emot för att få del av stödet. En sökande skall tas emot av huvudmannen om den sökande är bosatt i kommunen och uppfyller de behörighetsvillkor som anges i 18 § eller som meddelats med stöd av 19 §. En huvudman är skyldig att ta emot en behörig sökande från en annan kommun, om 1.hemkommunen har åtagit sig att svara för kostnaderna för det tillhandahållna stödet, eller 2.det är fråga om en sådant stöd för vilken huvudmannen har rätt till ersättning enligt föreskrifter som utfärdats med stöd av 22 §. 22 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en kommun att betala ersättning för stöd till vuxnas lärande på gymnasial nivå och påbyggnadsnivå till den huvudman som anordnar utbildningen. 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital- TV. 40.Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. 42.Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. 43.Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 44.Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. 45.Nationaldagen – ny helgdag. 46.Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. 47.Näringslivet och förtroendet. 48.Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag. 49.Engagemang, mångfald och integra tion. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. 50.Skolans ansvar för kränkningar av elever. 51.Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. 52.Samhällets behov av betaltjänster. 53.Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. – organisation för strategi och genomförande. 55.Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. 56.E-tjänster för alla. 57.Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. 60.Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. 61.En översyn av Brottsoffer- myndigheten. 62.Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. N. 63.Skatt på väg. 65.En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. 67.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. 70.Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. 71.Sexuell exploatering av barn i . 72.Utsädeskontroll i förändring. 73.Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad. Bilaga 4 till /04. 74.Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv. –i statliga företag –i internationellt samarbete. 76.Godstransporter – noder och länkar i samspel. 77.Snö, mörker och kyla. Inomhusmiljö och energianvändning. 79.Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? Förslag till nationellt utvärderings- program. 80.Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. 81.Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. 82.Sluta strunta i EU –EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. 84.SWENTEC AB – för en nationell kraftsamling på svensk miljöteknik. 85.Genomförande av direktivet om information och samråd. 86.Var går gränsen? 87.Ny reglering för transporter av farligt gods. 88.Tobakskontroll i internationellt perspektiv. 90.Bokpriskommissionens femte del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. Ku. 92.En samlad järnvägslagstiftning. – en partsfråga. Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Nya regler om prospekt m.m. Fi. 96.Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. – intresse, lärande, kompetens. 98.För oss tillsammans. Om utbildning och utvecklingsstörning. Sluta strunta i EU – EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . Nationaldagen – ny helgdag. Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. Näringslivet och förtroendet. Kategorisering och integration. Om före- ställda identiteter i politik, forskning, media, och vardag. Engagemang, mångfald och integration. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. En översyn av . –i statliga företag –i internationellt samarbete. [75] Allt ljus på storstadspolitikens lokala Förslag till nationellt utvärderings- program. Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. Utlänningslagstiftningen i ett domstols- perspektiv. Från klassificering till urval. En översyn av . Informera om samhällets säkerhet. [25] Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. [58] Snö, mörker och kyla. Ny reglering för transporter av farligt gods. Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. Genetik, integritet och etik. [20] Handikappolitisk samordning – organisation för strategi och genom- förande. Sexuell exploatering av barn i . [71] Hjälpmedel. + Lättläst, och