sou · GSB3108d2 · 2005-01-01 00:00:00 — 6Personskyddet för utrikes- minister före mordet omkring lämnade ut- rikesminister och en till henne Utrikes- departementets lokaler vid i för att företa en inköpsrunda. hade vid tillfället inte några livvakter. Hon och väninnan promenerade tillsammans genom till varuhuset på . Där på våningsplan 2 i klädbutiken K blev –16.14 attackerad av en man som tilldelade henne ett antal knivhugg. Dessa åsamkade allvarliga skador och hon fördes till , där hon avled tidigt . anhölls 24-årige som på sannolika skäl misstänkt för mordet på . Han häktades kort därefter. åtalades vid för mord på . erkände under rättegången att han angripit med kniv och att han därvid orsakat de skador som lett till hennes död. Tingsrätten dömde , efter det att genomgått en rättspsykiatrisk undersökning, honom för mord till fängelse på livstid. Enligt den rättspsykiatriska undersökningen led inte av någon allvarlig psykisk störning vare sig vid tiden för gärningen eller för utredningens genomförande. Under rättegången i tingsrätten klarlades det att cirka som han attackerade hade filmats av övervakningskameror på varuhuset . Ingenting talade med hänsyn härtill samt till gjorda vittnesiakt- tagelser och att få människor känt till relativt sent planerade inköpsrunda för att följt efter från . Såväl åklagare som gjorde gällande att han upptäckt inne på ; åklagarna att det skett upp till ca en kvart före attacken och först då befann sig inne i butiken K. Tingsrätten konstaterade att omständigheterna tydde på att haft tid att planera angreppet, att det inte varit fråga om en impulshandling och att det inte gått att utreda vilket motiv haft för knivattacken. Tingsrättens dom överklagades till . Hovrätten änd- rade i dom tingsrättens dom endast i påföljdsdelen och överlämnade till rättspsykiatrisk vård för- enad med särskild utskrivningsprövning. Domslutet i påföljdsdelen grundades huvudsakligen på den bedömning som rättsliga råd gjort innebärande att begått gärningen under påverkan av en allvarlig psykisk störning och att störningen alltjämt var för handen. Beträffande själva gärningen konstaterade hovrätten att något motiv för dådet inte framkommit och att det var oklart i vad mån gärningen var planerad; det är inte visat – om än givetvis möjligt – att upptäckte i sådan tid före angreppet att han har hunnit att planera detta. Hovrättens dom överklagades till , som meddelat prövningstillstånd. Huvudförhandling i målet planeras enligt uppgift äga rum . Av de handlingar hos som jag gått igenom framgår att hade livvaktsskydd sista gången i samband med att hon framträdde vid ett torgmöte i / . –deltog enligt upp- rättade engagemangslistor i en mängd EMU-aktiviteter över hela landet. Inför vissa framträdanden, huvudsakligen vid torgmöten, har Säkerhetspolisen fattat beslut om personskyddsåtgärder be- stående av yttre bevakning av den lokala polismyndigheten i distriktet. Inte har besluten innefattat ett livvakts- De handlingar som innehåller beslut om personskydds- åtgärder avser följande framträdanden. –Besök i omfattande bl.a. medverkan vid ett torgmöte på i . Säkerhetspolisen fattade beslut om att inte skulle ha livvaktsskydd och att i skulle informeras om besöket. –Torgmöte utanför i tillsammans med . Säkerhetspolisen fattade beslut om att inte skulle ha livvaktsskydd men att yttre be- vakning av mötet skulle ske genom i . –Besök i omfattande bl.a. med- verkan vid ett torgmöte. Säkerhetspolisen fattade beslut om att inte skulle ha livvaktsskydd men att yttre bevakning skulle ske genom i . –Besök på marknad . Säkerhets- polisen fattade beslut om att inte skulle ha livvakts- skydd men att yttre bevakning skulle ske genom i . –Öppet möte på i tillsammans med statsministern och utrikesminis- ter . Säkerhetspolisen fattade beslut om att inte skulle ha livvaktsskydd. Statsministerns livvakter skulle dock närvara. Yttre bevakning skulle ske genom Polis- myndigheten i . Vid samtal med företrädare för Säkerhetspolisen har dessa uppgett att beslut om personskyddsåtgärder normalt alltid dokumenteras och att dessa dokument infogas i respektive personärende. , om en åtgärd är mycket brådskande, kan det dock inträffa att ett fattat beslut inte dokumenteras. 6.4Anna Lindhs planerade program skickade Statsrådsberedningen per telefax statsrådens engagemangslistor till Säkerhetspolisen. planerade program för såg då ut på följande sätt (för tydlig- hetens skull skrivs de förkortningar som förekommer i program- men ut): EMU-aktiviteter, (, ) 08.00Telefonkonferens kampanjledningen: Ring: ---, ange kod: --- 09.00-10.45 Statsrådsbil från bostaden till , terminal 4 11.30-12.20 med 042, terminal 4 15.30-17.30 , 18.35-19.25 med 053, terminal 4 19.25Statsrådsbil från , terminal 4, till , 22.00Statsrådsbil från till bostaden skickade en av assistenter per telefax en ändring av det planerade programmet för till Säkerhetspolisen. En- ligt faxet såg det aktuella programmet för då ut på följande sätt: ca 20.00-20.20 Statsrådsbil från till , 22.30Statsrådsbil från till bostaden /? Efter mordet, , översände en av assistenter på förfrågan utdrag ur kalender för tisdagen den 9 och till Säkerhetspolisen. Programmet för beskrevs på följande sätt: 08.00Telefonkonferens kampanjledningen: Ring: ---, ange kod: --- Telefonkontakt 11.50-12.55 Tåg från 13.30-14.00 Chatt med läsare, Webbtjänsten 14.00- Debattförberedelse: (), (Statsrådsberedningen), (Socialdemokratiska arbetarepartiet), tjänsterummet Den assistent som svarat för att de aktuella ändringarna i program kom till Säkerhetspolisens kännedom förhördes under förundersökningen avseende mordet om program . Hon berättade att hon fick besked om att planerade resa till skulle ställas in. Anledningen var att ville ha mer tid för att förbereda sig inför TV-debatten . Assistenten informerade vid ett telefonsamtal Säkerhetspolisen om vissa ändringar av programmet för . Under samtalet nämnde hon även ändringarna . engagemangslista för skrevs om den 5–och den faxades av assistenten . 6.5Säkerhetspolisens bedömning av hotbilden mot för mordet Som nämnts i avsnitt 4.2.2 under rubriken hotbilder upprättades för mordet på bara särskilda taktiska hotbilder avseende statsministern och kungen. Beträffande övriga – statsråd, talman, partiledare m.fl. – bedömdes det inte motiverat att upprätta sådana särskilda taktiska hotbilder. I stället upprättades taktiska hotbildsbedömningar av- seende som helhet. I dessa togs även de enskilda riks- dagsledamöter upp som av olika skäl bedömdes vara särskilt utsatta. Enligt företrädare för Säkerhetspolisen var i stort sett samtliga statsråd och partiledare också riksdagsledamöter i grunden och hotbildsbedömningen omfattade därför även dem. Om ett statsråd hade uppfattats som utsatt för någon form av hot hade Säkerhetspolisen, enligt dess företrädare, upprättat en särskild hotbild avseende den personen. Den taktiska hotbildsbedömning avseende riksdag som var aktuell för mordet på är daterad . Denna hotbildsbedömning innehåller inlednings- vis en allmän redogörelse för bl.a. riksdagsvalet, , kamma- ren, riksdagsorganen, riksdagsförvaltningen, myndig- heter och hus. Under rubrikerna INTERNATIONELL TERRORISM, INHEMSK EXTREMISM, ANNAN OPINIONS- YTTRING och MENTALT STÖRDA redovisas därefter för Säkerhetspolisen känd information. Under rubriken nämns i korthet att ett par partiledare i och ett par övriga riksdagsledamöter hade erhållit hotfulla brev. Inte något av statsråden nämns särskilt. Säkerhetspolisens hot- bildsbedömning sammanfattades enligt följande. Ingen hotbild/ringa risk för angrepp Ingen hotbild/ringa risk för angrepp Låg hotbild/viss risk för angrepp Låg hotbild/viss risk för angrepp Säkerhetspolisen upprättade inför folkomröstningen rörande svenskt medlemskap i en operativ hotbild som är daterad . Hotbilden inleds med en kort redogörelse för valet och val- rörelsen. Beträffande internationell terrorism konstaterade att det inte fanns någon information som kunde tyda på att internationella terroristorganisationer intresserade sig för den svenska folkomröstningen. Säkerhetspolisen bedömde att det inte förelåg någon hotbild och att det därmed var ringa risk för angrepp från någon eller några i denna kategori. I avsnitten Inhemsk extremism och Annan opinionsyttring finns viss information om extrema gruppers intresse för EMU-debatten och för vissa på förhand kända möten som skulle kunna orsaka störningar. Säkerhetspolisen bedömde att det från båda dessa kategorier förelåg en låg hotbild med viss risk för angrepp. Under rubriken störda konstaterade följande. har ingen information om någon person tillhöran- de denna kategori som kommer att utnyttja folkomröstningen för hot eller angrepp mot någon politiker. Vissa av politikernas aktiviteter kommer att ges stort utrymme i massmedia. Det finns en viss risk att en person tillhörande denna kategori skulle utnyttja detta för ett hot eller angrepp. Säkerhetspolisens sammanfattande bedömningen på följande sätt. Ingen hotbild/ringa risk för angrepp Låg hotbild/viss risk för angrepp Låg hotbild/viss risk för angrepp Låg hotbild/viss risk för angrepp Ingen hotbild/ringa risk för angrepp efter knivattacken mot upprättade Säker- hetspolisen en ny operativ hotbild som särskilt avsåg EMU-val- dagen . Säkerhetspolisen gjorde i denna samma siffermässiga bedömning som i hotbilden . Säkerhetspolisen konstaterade att det, trots det tragiska mordet på , förelåg en låg hotbild beträffande inhemsk extremism, annan opinionsyttring och mentalt störda personer. Under rubriken störda skrev Säkerhetspolisen följande. Säkerhetspolisen har ingen information om att någon av de för Säkerhetspolisen kända mentalt/instabila personer kommer att ta tillfället i akt att hota eller angripa mot någon person som står under Säkerhetspolisens skyddsansvar. Här finns dock en låg hotbild då personkategorin kan finna en sjuklig dragning till kända företrädare eller politiker. omröstningens resultat visar sig vara fel ur hotutövarens uppfatt- ning kan detta leda till ett angrepp eller hot. 6.5.2Säkerhetspolisens muntliga redovisning av hotbilden Utöver upprättade hotbilder har företrädare för Säkerhetspolisen vid samtal med mig redovisat hur hotbilden mot såg ut under EMU-valrörelsen. Enligt dem var hotbilden låg. Säkerhets- polisens uppfattning är att stämningsläget under valrörelsen var lugn och att det inte fanns några indikationer – varken från personal inom , den öppna polisen, medarbetare som Säkerhetspolisen hade ett gott samarbete med eller från någon annan – på att var särskilt utsatt. Att stämningsläget hade varit lugnt bekräftades när en företrädare för Säkerhetspolisen kort efter mordet på ringde runt till nästan samtliga statsråd. Dessa uppgav, enligt företrädaren, sam- stämmigt att det inte rått någon hätsk stämning under EMU- valrörelsen, flera framförde till och med att det varit en lugn val- rörelse. Enligt företrädarna för Säkerhetspolisen uppfattade de stäm- ningsläget under valrörelsen och framför allt under EU-ord- förandeskapet 2001 som sämre än under EMU-valkampanjen. var, enligt företrädarna, under förstnämnda perioder väl så exponerad som under . Det mediabrus som var runt under kampanjen uppfattade Säker- hetspolisen, enligt dess företrädare, som positivt. Det fanns enligt dem inget negativt brus överhuvudtaget kring ; hon var ingen kontroversiell person utan förmedlade endast positiva vibrationer. Eftersom hotbilden således, enligt Säkerhetspolisens bedömning, var låg motiverade den inte personskyddsåtgärder i större utsträck- ning än vad fick. 6.6Framförda synpunkter på Säkerhetspolisens hotbildsbedömning 6.6.1Synpunkter av medarbetare till Under mitt arbete har jag samtalat med personer som varit nära medarbetare till . Flera har framfört kritik mot Säkerhetspolisens personskydd av . En av dem som varit kritisk är pressekreterare för mordet. Han har berättat att han i stort sett alltid medföljde på inrikes- och utrikesresor. Under som- maren 2003 upplevde han att kontakterna med Säkerhetspolisen förändrades. Trots att , enligt honom, var en frontfigur under och att stämningen blev allt hätskare, särskilt efter hennes utspel tillsammans med Ericsson-chefen , fick hon inte något livvaktsskydd. Pressekrete- raren har i en promemoria daterad redo- gjort för de telefonkontakter han i samband med folkomröstnings- kampanjen haft med företrädare för Säkerhetspolisen rörande brister i personskyddet av . Av promemorian framgår bl.a. följande (namnet på den företrädare hos som nämns i promemorian benämns nedan NN). I samband med ett torgmöte i skulle det enligt NN finnas s.k. yttre skydd, dvs unifor- merad patrull på plats. Detta var dock inte fallet. En känd bråkmakare dök upp runt men eftersom en civilklädd uppsalapolis passerade förbi, och som kände mannen, lugnades situationen ner. Bristen på yttre skydd påpekades för NN. hade ett torgmöte tillsammans med i . Även där skulle det – enligt NN – finnas ett yttre skydd, så var dock inte fallet. Visserligen stod det en polisbil några från torget, men inga poliser syntes till. Under tal rusade en berusad man fram till och hytte med en glasflaska. ingrep då och förde bort mannen genom att prata lugnande med honom. Jag och en lokal partiarbetare sprang runt för att försöka hitta polisen, men utan resultat. I det läget ringde den lokale parti- funktionären till polisen i , som då via radio anropade den patrull som skulle varit där. Även detta påpekades för NN. var på turné i , och tillsammans med ---. Eftersom alltid haft livvaktsskydd då hon besökt på grund av det kända nazisthotet där, påpekade utrikesministerns sekreterare detta för NN. Han lovade då att det skulle finnas yttre skydd på de tre platserna. Däremot ansåg man inte – med hänsyn till hotbilden – att det behövdes något personligt skydd. I och fanns det poliser på plats. I hade vi ett torgmöte . Mötet stördes av några personer som skrek och gapade mot . Några poliser syntes dock inte till. Även detta påpekades för NN. Inför besöket i då tillsammans med , skulle besöka marknad, kon- taktades NN av utrikesministerns sekreterare på min uppmaning. Vid ett liknande besök , hade skydd av två livvakter. ansåg NN att något sådant skydd inte behövdes. Det räcker med uniformerad polis. Några sådana syntes dock inte till. Inför mötet på i , , pratades NN och jag vid i telefon. Han upplyste mig då att det skulle vara såväl civila som uniformerade poliser på plats, men inte något särskilt skydd för . En psykiskt avvikande person, som alltid dyker upp på möten i , försökte få kontakt med såväl som statministern. Jag hade informerat en uniformerad polis om mannen. Han såg då till att han aldrig kom i närheten av . Enligt pressekreteraren upprepade den företrädare vid Säkerhets- polisen som han hade kontakt med vid flera av telefonsamtalen att Säkerhetspolisen inte bedömde att det förelåg någon hotbild mot och att hon därför inte skulle få något personskydd. Det var som om Säkerhetspolisen, enligt pressekreteraren inte insåg sprängstoffet i EMU-frågan. Ett par andra medarbetare till har framfört kritik mot Säkerhetspolisens hotbildsanalyser och bedömning av behovet av personskydd. Denna kritik har i huvudsak gällt Säkerhets- polisens bristande kunskap om vilka frågor som är politiskt heta samt dess bedömning av risker i samband med statsråds media- exponering. Kritiken har inte särskilt avsett sommaren och utan har riktats mer generellt. Mer generella synpunkter på Säkerhetspolisens personskydd har också framförts av andra än medarbetare. En av dem som varit kritisk är make . Han har uppgett att han förstod av sin hustru att Säkerhetspolisen var väldigt passiv. Säkerhetspolisen tog, enligt honom, inga egna initiativ utan det var som fick ta initiativ till skyddsåtgärder. Han vet att aldrig sade nej till liv- vakter och han tror inte att ett sådant skydd innebär någon egentlig inskränkning i rörelsefriheten eller demokratin. 6.6.3Säkerhetspolisens bemötande av kritiken Konfronterad med den kritik som framförts har Säkerhetspolisen vidhållit sin uppfattning att hotbilden under ifrågavarande period var låg och inte motiverade personskyddsåtgärder utöver de som beslutades. Som kommentar till de synpunkter som pressekre- terare framfört i den ovan refererade promemorian har NN (den befattningshavare vid som pressekreteraren haft kontakt med) uppgett följande. Beträffande händelserna i och så var det den öppna polisen på båda ställena som skulle svara för yttre bevakning. Han känner inte till varför polisen inte var på plats. Beträffande händelsen i hade polisen parkerat polisbilen en bit från det aktuella torget. Denna senare händelse var såvitt NN känner till inte allvarlig. Det var en person som uppträdde berusad och som fick leda åt sidan. Efter mötet delade och ut rosor tillsammans med personen i fråga. När det gäller mötena i , och tror NN att han fick kännedom om dessa så sent att han bara beträffande mötet i fattade skriftligt beslut. Beträffande de övriga ringde han länskommunikationscentralen i och varslade om mötena. Vad gäller besök på marknad var detta en tillställning som redan hade ett kraftigt polispådrag. Eftersom det inte fanns någon hotbild mot bedömdes det som tillräckligt med yttre bevakning av den öppna polisen. Som jag redogjort för i avsnitt 4.5.4 under rubriken och beslut om medverkan följer Säkerhetspolisen normalt inte upp hur den öppna polisen sköter sitt uppdrag. I samband med årets EU- parlamentsval ändrade dock Säkerhetspolisen tillfälligt rutinerna så att polismyndigheterna efter en genomförd insats skulle avrappor- tera den till Säkerhetspolisen. Säkerhetspolisen har inte gjort någon samlad uppföljning av sitt agerande i samband med mordet på . Ämnet har dock, enligt dess företrädare, varit föremål för otaliga diskussioner på olika nivåer. Händelsen har lett till att Säkerhetspolisen bl.a. under- sökt andra koncept för personskydd, utökat sin hotbildsverksam- het, sett över hur hotbildsbedömningen går till, gjort fler punktvisa skyddsinsatser och kontaktat utländska säkerhetstjänster för att ta del av deras erfarenheter. 7 Mina slutsatser och förslag har av tradition varit ett öppet samhälle. Denna öppenhet har ansetts vara ett grundläggande element i vårt demokratiska system. Öppenheten har kommit till uttryck bl.a. genom att allmänheten relativt lätt kunnat komma till tals med personer i den centrala statsledningen. Statschefen, regeringsledamöter samt riks- dagens talman och ledamöter har sålunda tidigare kunnat röra sig ute bland befolkningen utan någon särskild bevakning. Säkerhets- skyddet för byggnader och har inte heller varit inriktat på angrepp och inpasseringskontroller har varit ett nästan okänt begrepp. har emellertid bilden förändrats. Successivt har säkerhetsarrangemangen ökat när det gäller både det s.k. skalskyddet, dvs. skyddet mot att offentliga byggnader utsätts för angrepp och mot att obehöriga får tillträde, och skyddet mot att offentliga personer blir utsatta för våldsbrott. Sedan flera år- tionden har kungen och statsministern vid sidan av andra säker- hetsåtgärder haft permanent livvaktsskydd och vissa andra statsråd har eller tillfälligt åtföljts av livvakter. Vidare har lagstift- ning och myndighetsorganisationer ändrats för att stärka skyddet mot olika våldshandlingar. Utvecklingen skall ses mot bakgrund av framväxten av olika terroristorganisationer med våldsanvändning i politiska syften på sina dagordningar. Även om inte har varit ett primärt mål för dessa organisationers verksamhet har svenskt territorium varit skådeplatsen för terroristangrepp eller planerade aktioner. Ett annat drag i utvecklingen är de olika extremistgrupper som vuxit fram på såväl den yttersta högerkanten som den yttersta vänsterkanten och som inte visat sig främmande för att använda våld och hot för sina syften. Mina slutsatser och förslag har våldsbrotten rent allmänt ökat i antal och våldet blivit grövre. har vidare ett antal grova våldsbrott begåtts utan något egentligt motiv och utan att gärningsmännen såvitt känt blivit provocerade. Här kan nämnas sådana händelser i som då en bilist mejade ner flera fotgängare i , då en person misshandlades till döds med ett järnspett, och då en äldre kvinna överfölls med ett svärd. Det mord på en femårig flicka som begicks i dagen efter mordet på utrikesminister är ytterligare ett exempel. I vad mån psykiatrireformen och brister i den psykiatriska vården när det gäller att ge behövande patienter tillräcklig vård har bidragit till utvecklingen av våldsbrottsligheten vill jag låta vara osagt. Det ligger inte inom ramen för mitt uppdrag att göra en sådan kartläggning. Vad som kan konstateras är emeller- tid att de till synes oförklarliga anfallen på enskilda personer tycks ha begåtts av gärningsmän som varit mentalt störda. Flera av dem har också enligt uppgift sökt vård men inte fått det. I samman- hanget kan det finnas skäl att erinra om att regeringen beslutat tillkalla en nationell psykiatrisamordnare med upp- drag att se över olika frågor rörande psykiskt sjuka och psykiskt funktionshindrade (dir. 2003:133). I utvecklingen mot ett ökat säkerhetstänkande har särskilt mordet på statsminister utgjort en betydelsefull vänd- punkt. Situationen är nu åter den att en framstående företrädare för regeringen mördats, nämligen utrikesministern . An- ledningen till att det mordet begicks har inte kunnat klarläggas under rättegången mot gärningsmannen. Det synes dock som om mordet på är ytterligare ett exempel på våldsbrott som begåtts av en person som inte haft några egentliga motiv och inte heller blivit provocerad. Möjligen kan mordet på höra till samma kategori. Min uppgift är att se över personskyddet för den centrala statsledningen. Enligt direktiven för utredningsarbetet skall jag analysera regelverket och rutinerna för detta personskydd. Jag skall också undersöka hur systemet tillämpats i anslutning till mordet på utrikesminister och kartlägga den ordning som gäller i andra med jämförbara länder beträffande personskyddet för den centrala statsledningen. Det ingår vidare i uppdraget att jag skall överväga om det finns behov av förändringar i vårt nuvarande system för personskydd och i så fall lämna förslag till sådana för- ändringar. Mina slutsatser och förslag I det följande kommer jag att under särskilda rubriker redovisa hur jag ser på dagens system för personskydd och göra en bedöm- ning av omständigheterna i samband med mordet på . Vidare kommer jag att föreslå förändringar som syftar till ökade möjligheter till skydd mot våldshandlingar för den personkrets som uppdraget avser. Beträffande förhållandena i vissa andra länder hänvisar jag till redogörelsen i kapitel 5. Av den framgår att det som främst skiljer länderna är de organisatoriska formerna för han- tering av personskyddsfrågor och resurserna för livvaktsskydd. När det däremot gäller förutsättningarna för att personer i den centrala statsledningen skall ges personskydd liksom hotbildsbedömningar m.m. är skillnaderna inte stora. Det finns t.ex. inte någon allmän regel om att utrikesministern skall ha permanent livvaktsskydd. I tre av de besökta länderna har utrikesministern ständigt skydd men så är inte fallet i de övriga tre länderna. Möjligen kan man kon- statera att den svenska säkerhetspolisens system för hotbildsbe- dömningar ligger i framkanten åtminstone vid en jämförelse med några av de länder som jag besökt. Inledningsvis vill jag emellertid redovisa några utgångspunkter för mina överväganden. 7.2Några utgångspunkter för mina överväganden Begreppet personskydd omfattar både tekniska åtgärder för att för- bättra säkerheten för en person samt personella insatser av polis för att avslöja och förhindra angrepp på personen. Tekniska åtgärder kan avse förstärkning av fönster och lås i bostaden, tillhanda- hållande av larmtelefoner m.m. Personella insatser kan ha formen av livvaktsskydd, annat skydd i form av bevakning, t.ex. platsbevak- ning, samt skyddsspaning.