sou · GSB3136 · 2005-01-01 00:00:00 — Motiverade variationer i fjärrvärmepriser måste ju få förekomma. Därför behövs kriterier för att avgöra vilka kostnader som får slå ige- nom och hur mycket. Kostnadseffektiviteten har en stor bety- delse i jämförelserna. Jämförelse av lönsamhet och avkastning mellan företag och even- tuellt liknande branscher för att försöka avgöra om den avkast- ning som tas ut är rimlig. Överprissättning härleds vanligtvis ur övervinster eller oskäliga avkastningsnivåer. Skillnader i avkast- ning spelar också som anförts en stor roll för variationen i pris mellan olika fjärrvärmeföretag enligt en studie av och är om det också spelar roll för att förklara skillnader i prisutveckling mellan olika fjärrvärmeföretag. En viktig fråga som bör diskuteras är hur den kapitalbas som avkastningen skall beräknas på skall definieras och värderas. En värdering av anläggningstillgångar kan ske till historisk anskaffningskostnad och planmässig avskrivning eller till nuvärdesanskaffningskostnad med avdrag för faktiskt åldrande. För att värdera prisförändringar bör dessa ställas i relation till utvecklingen av produktionskostnaderna och ett kostnadseffekti- vitetsmått. Det är även möjligt att använda ett särskilt index (som är exogent för företagen) för att mäta utvecklingen av faktorpri- serna.40 För fjärrvärmeföretagen sätter de konkurrerande alternativen till fjärrvärme ett tak på vad de kan sätta för priser. Detta gäller främst för potentiella kunder som överväger en anslutning till fjärrvärme. För existerande kunder utgör alternativen på kort sikt en mindre relevant jämförelse p.g.a. byteskostnaden. Först när fjärrvärmepri- set är så pass mycket högre än konkurrerande alternativ (så att prisdifferensen41 finansierar investering i ett förtida byte av teknik) utgör prisnivån på alternativen en skarp prisnorm för fjärrvär- meföretagen. 39Andersson, m.fl. 2003 40Faktorpriser är priset på de resurser som används i produktin. 41Där prisdifferensen innebär att löpande kostnader för fjärrvärme överstiger kapital- och löpande kostnader för ett alternativ. Åtgärder för ett förstärkt kundskydd När en marknad präglas av fungerande konkurrens ökar produkti- viteten successivt. Detta sker som en konsekvens av förbättringar som företagen måste genomföra för att inte tvingas bort från marknaden, men också för de möjligheter det ger till större vinster för de företag som är mer effektiva än andra företag. I fjärrvärme- branschen bör en ökad konkurrens42 innebära att det eftersträvas en ökad effektivisering i såväl produktion som distribution av värme. Med kostnadseffektivitet mäts företagets förmåga att optimera resursanvändning för att optimera produktionen. I fjärrvärmeverk- samhet innebär det förmågan att använda så lite resurser som möj- ligt för den faktiska produktionen och distributionen av värme. Kostnadseffektivitet i en fjärrvärmeverksamhet innebär konkret förmågan att minimera driftkostnader, värmeförluster och kapital- kostnader. Hur avgörs vad som är rimlig avkastning? Även om det finns olika metoder för att beräkna avkastning är det svårt att komma ifrån att detta blir en bedömningsfråga. Eftersom avkastningsnivån är en så viktig parameter bör olika metoder för att bedöma denna diskute- ras. I en rapport av och har en metod för att beräkna den genomsnittliga avkastningsnivån i fjärrvärmebranschen tagits fram.43 Metoden innebär att avkastningen beräknas som intäkterna minus summan av de rörliga och halvfasta kostnaderna dividerat med kapitalets återanskaffningskostnad. I rapporten beräknades avkastningen år för de 160 företag som ingick i deras databas. har i sin rapport i Sverige44 använt sig av samma metod och beräknat den genomsnittliga avkastningen för 148 företag till 6,2 pro- cent, med en spridning från minus 4 till plus . Avkast- ningen låg på , med en spridning mellan minus och plus . beräknades den genomsnittliga avkastningsnivån till 5,9 procent45. 42Konkurrens när fjärrvärmeföretagen jämförs eller ställs inför varandra. 43Andersson, m.fl. 2001 44Energimyndigheten, Värme i , ET 1:2002. 45Andersson, m.fl. 2003. Åtgärder för ett förstärkt kundskydd avkastningen mellan åren ser det därmed inte ut att finnas, däremot tycks avkastningen beräknad på detta sätt variera avsevärt mellan olika företag. En vanlig metod för att beräkna vad som är en rimlig avkastning på kapital är att använda sig av den s.k. WACC-metoden för att beräkna en vägd kapitalkostnad baserad på kostnaden för eget och lånat kapital.46 För att beräkna kostnaden eller avkastningen på eget kapital används den s.k CAPM-modellen.47 Denna går i korthet ut på att först beräkna avkastningen för en riskfri placering och sedan lägga på den riskpremie en investerare kräver för att placera i före- taget. Riskpremien består av två delar, dels marknadens generella riskpremie, dels en företagsspecifik riskpremie (s.k. beta). Risken eller kostnaden för lånat kapital utgår från hur långivaren ser på kreditrisken hos låntagaren. En bedömning kan göras utifrån de kreditbedömningar som görs av s.k. kreditratinginstitut. Om bola- gen saknar egen kreditrating, t.ex. för att det är kommunägt, kan en likartad bransch användas. Det finns underlag för hur den interna- marknaden bedömer utilities där förutom energibolag även vatten- och avloppsverk ingår.48 Med hjälp av dessa uppgifter och uppgift om skuldtäckningsgrad kan sedan den viktade kapitalkostnaden enligt WACC-metoden beräknas. För att slutligen kunna bestämma avkastningsnivå måste även kapitalbasen och principerna för hur denna bör värderas tas fram, dvs. ska detta ske till nuvärde eller bokförda värden. Utredningen kommer inte ytterligare att fördjupa sig i vilken metod som kan vara lämpligast utan anser att detta är något som måste hanteras av efter samråd med branschen. 6.8Översiktligt förslag till innehållet i en fjärrvärmelag Förslag: Bestämmelser rörande fjärrvärmeverksamhet bör sam- las i en särskild fjärrvärmelag. Förslag till en sådan kommer att presenteras i utredningens slutbetänkande. 46 Metoden har både använts av () och för att beräkna kalkylräntan i Nätnyttomodellen. 47Capital Asset Pricing Model. 48Dreber och (2004), En kritisk granskning av de ekonomiska parametervärdena för kapitalkostnader i nätnyttomodellen. Åtgärder för ett förstärkt kundskydd I avsnitten ovan har jag redovisat mitt förslag till hur det på olika sätt går att stärka kundförtroendet. För att genomföra vissa av de presenterade förslagen krävs som anförts lagreglering i form av en fjärrvärmelag. Något färdigt förslag till fjärrvärmelag är som nämnts inte möjligt att presentera i detta principbetänkande. Inne- hållet i en sådan lagstiftning blir beroende även av förslag som åter- står att presentera i slutbetänkandet. För att ändå ge en bild av hur jag tänker mig en särskild fjärr- värmelag vill jag ändå i detta delbetänkande övergripande presen- tera strukturen i en ny fjärrvärmelag. För att göra lagen lättöverskådlig föreslås att det på sedvanligt sätt finns ett antal mellanrubriker i lagen. Dessa mellanrubriker kan förslagsvis ha följande lydelse. Krav på den som bedriver fjärrvärmeverksamhet Redovisning av fjärrvärmeverksamhet m.m. I det tidigare delbetänkandet Tryggare fjärrvärmekunder – Ökad transparens och åtskillnad mellan el- och fjärrvärmeverksamhet har ett antal förslag till lagbestämmelser för fjärrvärmeområdet pre- senterats. Bestämmelsernas syfte är att förbättra kundtryggheten genom skärpta krav på transparens och åtskillnad mellan fjärrvär- meverksamhet samt elnätverksamhet och produktion av och handel med el, dvs. Bestämmelserna som innehål- ler krav på särredovisning av fjärrvärmeverksamhet, uppdelning av fjärrvärme- och elmarknadsverksamhet i olika juridiska personer och åtskillnad i fråga om ledningsfunktioner skulle enligt delbetän- kandet införas genom ändringar i ellagen. föreslås i stället att Åtgärder för ett förstärkt kundskydd dessa bestämmelser skall finnas i den nya fjärrvärmelagen under rubrikerna Krav på den som bedriver fjärrvärmeverksamhet, Redo- visning av fjärrvärmeverksamhet m.m. och Kommunala fjärrvär- meföretag. Även de definitioner som fanns med i det förslaget till ändring av ellagen skall tas med i den nya fjärrvärmelagen. Under nästa rubrik Kundskydd bör bl.a. förhandlingsrätten och under vilka förutsättningar som en leverans av fjärrvärme kan upp- höra regleras. Införandet av den nya och dess förfarande regleras under . För att tillsynen över efterlevnaden av lagen med tillhörande föreskrifter skall fungera krävs en lagreglering. Av bestämmelserna om tillsyn bör bl.a. framgå en rätt för tillsynsmyndigheten att få upplysningar och ta del av handlingar. Om fjärrvärmeföretaget inte ger in sådana redovisningar som enligt bestämmelserna om redovisning av fjärrvärmeverksamhet skall ges in får beslut om förseningsavgift fattas. Hur försenings- avgift skall tas ut etc. regleras under rubriken . Under rubriken hur beslut av tillsyns- myndigheten överklagas. I enlighet med allmänna principer bör sådana beslut överklagas till allmän förvaltningsdomstol.