sou · GSB383d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Man talar om så kallad inbäddad teknik och allerstädes närvarande teknik, eller teknik som finns överallt (ubiquitous technology). En viktig fråga att analysera gäller de olika typer av systemlös- ningar som utvecklas inom IT-området. Ett kommunikationsstöd kan till exempel omfatta dels hjälpmedel (hörapparater) som an- vänds av och förskrivs till den enskilde, dels utrustning i och an- passning av miljön (hörslingor). Utredningen har identifierat ytterligare ett antal områden som i viss utsträckning kommer att beröras. Hit hör till exempel brukarnas delaktighet vid utveckling och val av ny teknik Användningen av informationsteknologi medför behov av etiska överväganden. Ett aktuellt exempel är diskussionen om att använda IT för att övervaka eller spåra människor med funktionshinder som Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik befinner sig i risksituationer. Hit hör också IT-användningens bak- sida, till exempel risken för passivitet och stillasittande liksom risken för belastningsskador av datoranvändning. Det finns också behov att diskutera begreppet användbarhet som i ökad utsträckning tillämpas när det gäller datorstöd. Man talar om tillgängliga och användbara produkter och system. ISO- definitionen av användbarhet omfattar produktens/systemets ända- målsenlighet, effektivitet och användartillfredsställelse. Användarstyrning och brukarinflytande. En angelägen fråga att beröra är vidare hur användarinflytande kan säkerställas vid IT- design, utvärdering och upphandling av IT-hjälpmedel. Utredningens uppgift har varit att analysera förändrade förutsätt- ningar på hjälpmedelsområdet genom . Vissa om- råden har bedömts ligga utanför utredningens direktiv. Utredningens huvudsakliga arbete omfattar till exempel inte att analysera teknikutvecklingen, att analysera förändrade förutsättningar på tillgänglighetsom- rådet, att analysera innehållet i behoven av fortsatt utveckling. Ytterligare ett antal avgränsningar har diskuterats i utredningen. Det gäller följande områden: IT i tillämpningar som stöd till personal Hjälpmedel vs läromedel. Informationssamhället, kunskapssamhället, medför ökad betydelse för hjälpmedel för livslångt lärande. I bland, men inte alltid, sker lärandet i organiserade utbildningsformer. Genom tillkomsten av Internet (inklusive World ) har helt nya möjligheter för lärande uppstått. Möjligheten till distans- utbildning (eLearning) kan bli en realitet. LSS- och hjälpmedels- utredningens uppdrag inom utbildningsområdet har varit begränsat till frågor om personliga hjälpmedel i utbildningsväsendet. Läro- medelsutredningen har i sitt slutbetänkande Läromedel – specifikt Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik (SOU 2003:15) behandlat frågor som rör IT och läromedel. Gränsen mellan hjälpmedel och läromedel kan i bland vara svår att dra. En och samma IT-produkt eller IT-tjänst kan i vissa sammanhang ut- göra ett hjälpmedel, i andra sammanhang ett läromedel. Frågor om hjälpmedel i utbildningsväsendet behandlas i kapitel 7. Hjälpmedel för professionen. IT i vård och omsorg är ett starkt framväxande utvecklings- och tillämpningsområde. IT-stöd som renodlat eller huvudsakligen är avsett för personal har bedömts ligga utanför utredningens uppdrag. Ett framtidsområde som är viktigt att diskutera gäller dock möjligheten att utveckla rade stödsystem som är avsedda för gemensam användning av personal och brukare med funktionsnedsättning till exempel inom verksamhet. Telemedicin – Televård. Hjälpmedel/tjänster som är kopplade till verksamhet som hör hemma inom telemedicin/televård kan vara betydelsefulla för vissa brukargrupper. WHOs definition av tele- medicin lyder: "Utövande av hälso- och sjukvård genom att an- vända interaktiv kommunikation av ljud, bild och data. Detta in- kluderar diagnos, konsultation och behandling såväl som utbild- ning och överföring av medicinska data". Televård ges i allmänhet en vidare definition och omfattar vårdbehov utöver medicinskt grundade sådana. Framtidens tekniklösningar förväntas i allt högre grad bli integrerade i miljön och i människan. Implantat, ex- empelvis cochleaimplantat, finns redan och tillämpningarna för- väntas bli fler. Frågor om implantat är nära knutna till utvecklingen inom medicinen och har bedömts ligga utanför utredningens ar- betsområde. Barn och äldre. Avgränsningen av utredningens uppdrag vad av- ser IT för äldre har gjorts till gruppen äldre med funktionsnedsätt- ning. En liknande avgränsning har gjorts vad avser barn, det vill säga arbetet har avgränsats till att gälla barn med funktionshinder. Arbetet med IT-delen av uppdraget har efter ovan nämnda över- väganden avgränsats till att omfatta: Kompenserande hjälpmedel, tränings/ behandlingshjälpmedel inklusive IT för egenvård, hjälpmedel för lek, utveckling och stimulans. Inbäddad IT i föremål och miljöer, inte bara persondatorer. IT för personer med funktionshinder i alla åldersgrupper. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik 9.4Nya möjligheter genom IT-utvecklingen Utvecklingen inom IT-områden har redan medfört många nya möjligheter att tillgodose behov av information, kommunikation och kognitivt stöd för personer med funktionshinder. Området innehåller också en betydande potential med möjligheter att tillgodose redan kända behov med nya lösningar. Situationen ställer ökade krav på huvudmännen att hålla sig ajour med utvecklingen men också att beakta de nya möjligheterna vid bedömningar av behov och vid prioriteringar mellan insatser. Vissa tillämpningar av informationsteknik för personer med funktions- hinder har funnits men inte utnyttjats i till- räcklig grad. Bland annat har de nya möjligheterna till kompensato- riskt stöd vid läs- och skrivsvårigheter tagits tillvara i alltför be- gränsad utsträckning. Svårigheter att ta del av information och att kommunicera med det skrivna ordet medför risker för utanförskap för berörda brukargrupper. Tillgången till IT-baserade läshjälpmedel för personer med läs- handikapp skall ökas. Tillfälliga stimulansmedel skall tillföras sjukvårdshuvudmännen för att täcka vissa kostnader för att till- godose behov av hjälpmedel för personer med läs- och skriv- svårigheter/dyslexi inom ramen för det ansvar som åvilar sjuk- vårdshuvudmännen. Vissa medel tillförs också Talboks- och för att utrusta bibliotek med digitala spelare och vissa andra hjälpmedel för att disponeras av personer med läshandikapp i samband med lån av talböcker och andra böcker. Förslaget ut- gör en komplettering av landstingens ansvar för förskrivning av personliga hjälpmedel. Enligt direktiven skall LSS- och hjälpmedelsutredningen analysera de förändrade förutsättningarna på hjälpmedelsområdet genom ut- vecklingen inom informations- och kommunikationsteknologi och digital teknik. I detta avsnitt återfinns en översikt över några av de nya möjlig- heter som de senaste årens tekniska utveckling givit upphov till. Utvecklingen är snabb och de nya möjligheter som beskrivs i det följande skall ses som exempel på teknikstöd som kan vara till gagn för personer med funktionshinder. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik I beskrivningen ingår också en tidsaspekt och en aspekt som handlar om i vad mån de nya förutsättningarna tagits tillvara. Det kan gälla: Nya förutsättningar som tillkommit till följd av teknikutveck- lingen och som tagits tillvara fullt ut. Nya förutsättningar som uppkommit och som i viss utsträck- ning tagits till vara. Exempel på aktuell forskning och utveckling som bedöms kunna resultera i ytterligare nya förutsättningar inom en rela- tivt nära framtid. Funktionshindrade IT-användare i fokus Utgångspunkten för beskrivningen nedan har varit att ställa i fokus de förändrade förutsättningarna på hjälpmedelsområdet som är av direkt betydelse för personer med funktionsnedsättning. Teknikut- vecklingen har förvisso även lett till betydelsefulla möjligheter och nya redskap för personal i vård och omsorg, bland annat när det gäller planering och beslutsstöd i arbetet, men denna utveckling ligger utanför utredningens uppdrag att utreda. Som tidigare nämnts omfattar utredningens arbete inte heller den utveckling som syftar till att skapa generell tillgänglighet till IT-samhället. IT-frågorna i de regionala konferenserna I de regionala konferenser om hjälpmedel som genomförts inom ramen för utredningen diskuterades bland annat IT-utvecklingens betydelse. Bland de nya möjligheter som konferensdeltagarna identifierade som särskilt viktiga var: att fler grupper kommer att ha nytta av tekniken att möjligheter till ny eller förbättrad funktionalitet skapas att nya, lovande produkter utvecklas och tillhandahålls att tekniken ger brukarnytta inom nya användningsområden. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Den tekniska utvecklingen har varit mycket snabb. Sedan mikro- processorn såg dagens ljus har datorerna blivit allt kraftfullare – och kunnat erhållas till allt lägre priser. Ett exem- pel kan belysa detta. Det är dramatiskt stora skillnader på den dator som kostar och den dator som nominellt kos- tade lika mycket . Dagens dator har ungefär 500 gånger högre processorhastighet, arbetsminnet är ungefär 1 000 gånger större och hårddiskens kapacitet cirka 10 000 gånger större. Komponenter har blivit allt mindre och datorkraften har i ökande utsträckning kommit att integreras i produkter av olika slag. Den tekniska utvecklingen kan sammanfattas i tre huvudrikt- ningar som hänger nära samman: Konvergensen, som minskar eller utplånar de tekniska skillna- derna mellan tele, data och media. Integrationen, som medger att text, tal, ljud, bild och video kan behandlas tillsammans eller parallellt i samma informationssys- tem. Transparensen, som möjliggör att tjänster kan erbjudas och nås överallt. Tillgång till datorer och Internet Teknikutvecklingen har som nämnts medfört stora förändringar på hjälpmedelsområdet. Allmänt tillgängliga datorer och programvara kan i många sammanhang och för många grupper fungera som bra hjälpmedel. IT bidrar till ökad integrering genom att personer med funktionshinder använder samma typ av produkter (datorer, mo- biltelefoner) som människor i allmänhet. IT skapar möjlighet för fler att delta i samhällslivet. Människor kan umgås på lika villkor och delaktigheten ökar. Dessutom har särskilt utformade IT-pro- dukter och system tagits fram för att möjliggöra bättre funktiona- litet för personer med funktionshinder. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Bredband medger en hög kapacitet för digital överföring av infor- mation. Vissa tillämpningar, till exempel videokommunikation i realtid, kräver hög överföringshastighet för att fungera väl. För- söksverksamhet med bredband i tillämpningar för funktions- hindrade pågår (2002 2005) i Post- och telestyrel- sens regi. Bland dessa försök är: Daglig information och kommunikation för intellektuellt funk- tionshindrade Distribution av digitala talböcker till högskolestudenter 9.4.2Gränssnitten mellan människa och teknik Kontakten mellan människan och tekniken sker via ett så kallat gränssnitt. Med gränssnitt menas både hur man matar in informa- tion till maskinen och hur maskinen presenterar informationen för människan. För den som har nedsatt rörlighet i armar och händer kan sär- skilda styranordningar behövas för att manövrera datorer och annan utrustning. Styrningen kan exempelvis ske med hjälp av sug- och blåsimpulser, med användning av förstorade eller förminskade tangentbord eller med kontakter som styrs med hakan, foten eller någon annan kroppsdel. För att presentera informationen för användaren kan olika tek- niker utnyttjas. För den som har nedsatt syn försöker man förstora den information som presenteras för användaren. Den som har en grav synnedsättning använder punktskrift eller lyssnar till informa- tion. För den som har nedsatt hörsel kan förstärkning av auditivt presenterad information behövas. Den som inte alls hör kan behöva visuell eller taktil4 presentation av informationen. Den som har stora svårigheter att ta del av information på grund av läs- och skrivsvårigheter kanske föredrar att lyssna till informationen istället för att läsa den. Den som har nedsatt förmåga vad avser per- ception, kognition eller språklig förmåga kan behöva få informa- 4 Taktil perception – varseblivning via känselsinnet. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik SOU 2004:83 tionen presenterad i begränsad mängd, i överskådlig form och genom enkla språkliga uttryck eller bilder. Forskning om andra typer av gränssnitt pågår också. Genom haptiska5 gränssnitt kan användaren känna formen och struktu- ren på ett objekt. En framtida tillämpning skulle kunna vara att en synskadad användare kan känna på kvaliteten på en vara han/hon är intresserad av att köpa över Internet. Forskning om ljudgränssnitt pågår också bland annat med syfte att undersöka hur olika typer av visuell information kan återges med ljud. Syftet är till exempel att undersöka om objekt (exempelvis ikoner på en bildskärm) kan pre- senteras och hanteras med hjälp av ljud till nytta för synskadade användare. Det finns produkter för att styra datorutrustning med ögonrörelser eller tungrörelser. Till nya möjligheter på hjälpmedelsområdet genom den tekniska utvecklingen hör bland annat resultat från forskning om taltekno- logi och gestigenkänning. Talteknologi omfattar teknik som framställer tal (talsyntes) och teknik för att uppfatta mänskligt tal (taligenkänning). Syntetiskt tal används i utrustningar för blinda personer och i kommunikations- hjälpmedel för personer som inte kan tala. Taligenkänning kan an- vändas för att styra datorer, för omgivningskontroll och för att producera text. Det innebär att olika funktioner hos datorer kan styras med hjälp av talade kommandon och att text kan produceras med hjälp av inmatning av mänskligt tal (Utbult, 2004). I huvudsak har taligenkänningstekniken använts som stöd för personer med nedsatt funktion i arm- och handmotorik (Borgestig och , 2002). Det finns också en potentiell möjlighet att använda tal för textinmatning för den som har svåra problem att skriva till följd av läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. Ett angeläget mål för forskningen är ökad träffsäkerhet och tillförlitlighet (robusthet) hos de tekniska systemen. De är till exempel känsliga för akustiska störningar i omgivningen som buller och brus. Dagens system har en träffsä- kerhet om , beroende på tillämpning. Teckenigenkänning – forskningsarbete som rör automatisk gest- igenkänning pågår i såväl som i andra länder. Det finns tekniska möjligheter att känna igen enkla gester. Arbe- tet kan förväntas resultera i nya praktiska möjligheter inom en 5 10 årsperiod. Användaren förväntas kunna styra utrustning med hjälp av gester och/eller tecken. På kan det bli möjligt 5 Haptisk perception – varseblivning av form, storlek och textur via känsel-/beröringssinnet (djupkänsel). Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik att ta fram utrustning som känner igen gester/teckenspråk och automatiskt översätter dessa till skriven svenska. På så vis kan språkligt material matas in via teckenspråk och en skriven text genereras. Dialogsystem med användande av olika modaliteter. Forskningen om multimedia och dialogsystem förväntas resultera i flexibla system som medger inmatning via olika modaliteter och som kan presentera information i olika former det vill säga via den modalitet som användaren behärskar eller föredrar. En säker användning av digitala tjänster kräver att användaren kan identifiera sig på ett tillförlitligt sätt. För den som har begränsad funktionsförmåga kan resultaten av pågå- ende svenskt och internationellt forskningsarbete som syftar till att utveckla metoder för automatisk bestämning av brukarens identitet förväntas bli av särskild betydelse. Fingeravtryck är en metod i sammanhanget. Man arbetar också med att utveckla metoder för användarverifiering genom röstigenkänning, ansiktsigenkänning, igenkänning av ögonbotten, med mera. Som framgår av ovan finns det möjligheter att styra en dator även för den som har en mycket omfattande funktionsned- sättning. Ständig utveckling inom området pågår också med syfte att åstadkomma möjligheter till snabbare och smidigare metoder att styra och manövrera olika typer av utrustning. Interaktionsfor- mer är ett generellt forskningsområde där man utarbetar och stude- rar nya former för människans interaktion med datorer. Det gäller både datorer i den form de har och de nya möjligheter som erbjuds då datorkraft integreras i nya sorters utrustningar. Virtuell verklighet – Virtual reality, VR. Med hjälp av VR-teknik kan datorgenererade tredimensionella interaktiva miljöer skapas. Virtuella miljöer förstärker således informationen och gör det möj- ligt att vistas och förflytta sig i miljön samt interagera med objekt. Med hjälp av sådan teknik skulle brukaren exempelvis kunna erbjudas möjlighet att i hemmet förbereda sig för ett besök på en ny studieort eller en arbetsplats. Användaren skulle själv kunna undersöka hur det fungerar att ta sig runt med en rullstol i en virtuell modell av den obekanta miljön för att förvissa sig om att miljön är tillgänglig. Tekniken används huvudsakligen i forsknings- sammanhang, exempelvis för att stödja hjärnskadades träning att hantera objekt och träning att förflytta sig (, 1999). Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Bland de viktigaste resultaten av IT-utvecklingen är möjligheterna att tillgodose behov av att få tillgång till information hos personer med funktionsnedsättning. Gravt synskadade personer kan till ex- empel både surfa och maila. Det görs med hjälp av dator och speciella program och tillbehör som antingen omvandlar texten till syntetiskt tal eller visar den i punktskrift. På detta sätt kan använ- daren exempelvis läsa dagstidningen, ta emot information från myndigheter, skicka information och på olika sätt delta i samhälls- livet. Denna typ av IT-stöd till gravt synskadade personer bedömer utredningen vara en väl känd och etablerad teknik. Det finns också andra typer av hjälpmedel för den som inte ser. För att den som är gravt synskadad eller färgblind skall kunna veta vilka färger som finns på ting eller material i omgivningen finns ex- empelvis elektroniska färgindikatorer. Genom en sådan apparat kan användaren få hjälp att se färger och därigenom stöd i att välja matchande kläder, uppfatta färger i hemmet eller trädgården och lättare kunna identifiera produkter som förses med olika färg- koder, med mera. Syntolkning för blinda tittare av TV-program innebär att en röst läser texten samt berättar vad som visas i TV-rutan. Synskadade tittare har inga möjligheter att läsa textremsan på TV. Det medför att den synskadade användaren går miste om vad som sägs när ett språk talas som användaren inte behärskar. I experiment- syfte har därför några digitala TV-sändningar syntolkats . avser påbörja sändning av talade textremsor till digitala TV-program med början . Detta kan ses som ett exempel på åtgärder som syftar till generell till- gänglighet. Men användaren behöver även ett personligt hjälpmedel – en extra digitalbox – för att kunna använda tjänsten. Nya förutsättningar att läsa och skriva De senaste årens erfarenheter har visat på goda effekter av IT-an- vändning för personer med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi (, 2000, 2003). Utvecklingen har lett till nya kompen- satoriska läs- och skrivhjälpmedel liksom träningshjälpmedel för utveckling av förmåga att läsa/skriva. Bland hjälpmedlen finns till Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik exempel digitala läspennor, scanners, ordbehandlingsprogram med rättstavningsfunktion, dator med talsyntes för uppläsning av text, program för samtidig presentation av text och tal och ordpredik- tionsprogram - program som förutsäger vad användaren avser skriva. Försök har också gjorts att använda taligenkänning vid pro- duktion av text av personer med läs- och skrivsvårigheter men tillförlitligheten hos de tekniska systemen bedöms av brukare, personal och forskare behöva utvecklas ytterligare innan metoden kan bli verkligt användbar i detta sammanhang. Vidare finns utrust- ning för att lyssna till ljudböcker på kassett eller cd och talboks- systemet . Genom kan synskadade personer och personer med läshandikapp få information presenterad i tillgängligt format. DAISY6 är ett standardiserat sätt att lagra information på en cd- rom som gör att man både kan läsa den på datorn – som inläst tal, som vanlig text, som storstil eller med punktläsrad – och lyssna på den i en speciell DAISY-spelare. Kostnadsfria läsprogram för PC finns att ladda ner från nätet. En viktig fördel med en jämfört med en talbok på kassett är att man kan bläddra och söka i texten på ett enkelt sätt. En annan fördel är att mycket mer text ryms på en cd-rom än på kassetter. DAISY-standarden används vid produktion av alla talböcker som produceras av Talboks- och , TPB, liksom av , , och , . Även inter- nationellt har DAISY-standarden fått genomslag. Det gäller till ex- empel organisationer som tillhandahåller material för personer med funktionsnedsättning i de övriga skandinaviska länderna samt , , , , och . Arbete pågår med syfte att skapa möjligheter att från en text automatiskt producera talböcker i DAISY-format med hjälp av syntetiskt tal. Det finns också andra typer av ljudböcker som säljs på öppna marknaden under olika benämningar: ljudböcker, hörböcker, talande böcker. Alltfler förlag ger ut allt fler titlar. Dessa böcker kan vara användbara för dem som på grund av ett funktionshinder har svårigheter att läsa text. Det format som dominerar är cd. För att lyssna på en sådan bok används en vanlig cd-spelare. Det är också möjligt att lyssna på en ljudbok i en DAISY-spelare. Däremot är det omvända inte möjligt: en kan (2004) inte 6 DAISY= Digitalt audiobaserat Informationssystem. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik spelas i en vanlig cd-spelare. Ljudfilerna i en kan dock i allmänhet spelas i en MP3-spelare. Den typ av navigeringsstöd som krävs för att kunna orientera sig i material som i hög grad är strukturerat (material som är uppdelat i flera avsnitt och delavsnitt såsom exempelvis kurslitteratur, kokböcker) saknas dock i en MP3-spelare. Enligt gällande lagstiftning lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära eller konstnärliga verk är det inte tillåtet att produ- cera talböcker av verk av vilka ljudupptagning kommit ut i handeln. Det innebär att en bok som givits ut som ljudbok inte kan ges ut som talbok. I för alla nr 1 2004 klargörs skillnaden mellan en ljudbok och en talbok: och ljudbok kan se precis likadana ut, fungera likadant, låta likadant Skillnaden är juridisk: en talbok framställs endast av dem som har talbokstillstånd. Det innebär att den görs i enlighet med upphovsrättslagen paragraf 17. Lagen är till för att tillförsäkra läshandikappades tillgång till littera- tur på medier som är anpassade för dem. En ljudbok däremot görs i kommersiellt syfte Antalet brukare i behov av uppspelningsutrustning för digitala talböcker bedöms av TPB, vara cirka 85 000 personer. DAISY- spelare har i viss utsträckning tillhandahållits , framför allt till personer med synnedsättning. Enligt en undersök- ning som genomfördes av tidningen för alla /2004 var antalet DAISY-spelare som förskrevs genom lands- tingen cirka 2 000 stycken. Därtill kommer de drygt 2 300 utrustningar som disponerades av TPB för utlåning . Det totala antalet spelare som sålts i bedöms vara cirka 5 7 000 stycken. Stöd för orientering (positionsbestämning) Ett flertal forskningsprojekt har ägnats åt möjligheten att utveckla stöd för orientering eller positionsbestämning till personer med funktionsnedsättning (och , 2002). Bland mål- grupperna är framför allt synskadade personer och personer med kognitiva funktionshinder.