sou · GSB316 · 2005-01-01 00:00:00 — Om fler sändarnät byggs ut, t.ex. för kommersiell ljudradio, blir det fler sändarnät som kommer att dela på infrastrukturen (multiplex- utrustning, sändarstationer, m.m.). Detta bör enligt kunna leda till att kostnaderna kan minska något. 4.1.5Kostnader för privat radio om utrymme delas med SR Om utrymmet i de regionala frekvensblocken delas mellan SR och privata programföretag, så som avsikten varit under försöksverk- samheten, och om kostnaderna för ett regionalt nedbrytbart DAB- nät är lika stora som kostnaden för ett nationellt DAB-nät skulle enligt uppgift i delbetänkandet den årliga kostnaden för ett regionalt nedbrytbart DAB-nät utbyggt till 99,8 procents hushållstäckning i de 19 områdena totalt uppgå till cirka inkl. mervärdesskatt. Fördelat per region (242/19) skulle den genomsnittliga kostnaden bli cirka 12,7 mnkr inkl. mervärdesskatt. Om nätet rymmer sex kanaler i varje sändningsområde skulle kostnaden per kanal i varje område bli i genomsnitt cirka 2,1 mnkr . Vid en hushållstäckning på 85 pro- cent skulle den årliga kostnaden för nätet bli cirka inkl. mervärdesskatt. Fördelat per område (63/19) skulle kostnaden vid denna hushållstäckning bli cirka 3,3 mnkr inkl. mervärdesskatt och genomsnittskostnaden per kanal inkl. mervärdes- skatt. Kostnader för DAB-sändningar m.m. Uppskattade kostnader för ett regionalt nedbrytbart DAB-nät totalt, per region och per kanal i varje region vid olika grader av hushållstäckning (mnkr inkl. mervärdesskatt). (sex stycken i varje region) Källa: SR och samt egna beräkningar. Det bör understrykas att kostnaderna kommer att variera kraftigt beroende på var i landet sändningar sker. redovisar t.ex. att åtta sändare i når av landets befolkning. I de nordligaste delarna av landet skulle så många som trettio sändare krävas för att nå av landets befolk- ning. Uppgifterna i tabell 4.2 utgår ifrån att det finns plats för sex radio- kanaler i varje regionalt område. Hur många kanaler som ryms i praktiken beror på vilken kvalitet respektive programkanal skall ha samt i vilken mån utrymme kommer att användas för andra tjänster. Som jämförelse kan noteras att kommersiella programföretag i i genomsnitt förfogar över 128–160 kbit/s per kanal vardera, vilket innebär att det får plats upp till nio radiokanaler i varje sändningsområde. 4.1.6Jämförelse med kostnader för marksänd digital TV Nuvarande sändarnät för digital TV har planerats för att möjliggöra mottagning av TV-signalen i hemmen via en takantenn eller i vissa fall en enklare inomhusantenn. Av delbetänkandet framgår att det enligt behövs 54 sändarstationer (s.k. större stationer, som används för analog TV) samt ett antal mindre sändare, s.k. slavsändare, för att nå av befolk- ningen.1 Sannolikt kommer färre sändare att behövas i det digitala TV-nätet än i det analoga TV-nätet. 1 har till uppgett att det krävs 300-600 slavsändare för att täcka av b efolkningen. Kostnader för DAB-sändningar m.m. Sändarnätet för distribution av DAB är i stället uppbyggt för att tillgodose behovet av mobil mottagning. För att nå en befolknings- täckning på krävs det en infrastruktur på 250 sändare. I tabell 4.3 presenteras den årliga kostnaden för SVT:s distribution av analog och digital TV jämfört med SR:s distribution av FM och DAB vid olika grader av hushållstäckning. Uppskattade årliga kostnader för SVT:s och SR:s ana- loga respektive digitala distribution (mnkr inkl. mervärdesskatt). Analog TV (SVT) Digital TV (SVT) Digital TV (SVT) FM (SR) DAB (SR) Källa: SR, och 2001:90. Av tabellen framgår det att kostnaden för SVT:s digitala sändningar (fyra kanaler) skulle bli ungefär hälften av kostnaderna för SVT:s analoga sändningar (två kanaler). För SR skulle de totala kostna- derna för att sända digitalt tvärtom bli högre än dagens analoga sändningar. SR får dock möjlighet att sända fler kanaler jämfört med de analoga sändningarna. Fördelen för att sända digitalt är att företaget skulle kunna erbjuda ett bredare programutbud genom sändningar i fler kanaler, men då skulle det tillkomma kostnader för att fylla det nya kanalutrymmet med program. För SVT:s del skulle en möjlighet kunna vara att använda de frigjorda resurserna vid en nedläggning av analog TV för satsningar på programutveckling. För SR skulle motsvarande ekonomiska resurser inte kunna frigöras. Det bör också tilläggas att perioden med parallellsändningar sannolikt kommer att kunna bli avsevärt kortare för televisionen än för radion. 4.1.7Sändarnäten för radio och TV delar på kostnader har sändarnäten för radio och TV till stora delar haft en gemensam infrastruktur. För de analoga TV-sändningarna med 99,8 procents hushållstäckning används 54 storsändare samt drygt Kostnader för DAB-sändningar m.m. Flera av sändarmasterna används också för radio- sändningar. Om hushållstäckningen för digital TV begränsas till skulle det sannolikt räcka med att sändarnätet består av 54 stormaster. Om sändarnätet i stället byggs ut till hus- hållstäckning skulle det utöver de 54 stormasterna dessutom behövas ett antal slavsändare, dock inte lika många som i det analoga TV- nätet. Om hushållstäckningen för digital-TV begränsas innebär detta lägre kostnader för SVT jämfört med , men på- verkas kostnaderna för . De tidigare gemensamma kostnaderna för sändarmaster, energiförbrukning, reservdelar m.m. skulle i så fall i större utsträckning behöva betalas av SR. På motsvarande sätt skulle en ökad beläggning än beräknat medföra att kostnaderna för DAB-sändningar minskar. 4.1.8Möjligheter att begränsa kostnaderna för parallellsändningar Det enklaste sättet att hålla nere sändningskostnaderna för parallellsändningarna är enligt delbetänkandet att begränsa utbygg- naden av det digitala sändarnätet till vissa delar av landet. Vidare skulle SR kunna avvakta med sändningar i de regionala frekvens- blocken, åtminstone så länge inga andra aktörer också sänder i detta nät. Nämnda alternativ fungerar emellertid endast i ett inlednings- skede, innan fler programföretag sänder och efterfrågan bland publi- ken ökar. Ett annat sätt att hålla nere sändningskostnaderna i ett inlednings- skede är, vilket också SR påpekat, att ställa lägre krav på service- grad, reservutrustning m.m. för de digitala sändningarna än vad som gäller för de analoga sändningarna. Nackdelen med lägre krav i nämnda avseenden är att sändningarnas tekniska kvalitet och bered- skapen för olika påfrestningar minskar, men kraven skulle kunna ökas i takt med att efterfrågan bland publiken ökar. Ytterligare ett sätt att hålla kostnaderna nere vore att de digitala sändarnäten aldrig byggs ut till samma täckning som de analoga näten har, dvs. Möjligheten finns naturligtvis att hänvisa de sista procenten av landets hushåll till mottagning av digital radio via satellit. har redovisat att det ur ett rent distributionseko- nomiskt perspektiv kan vara fördelaktigt att använda satellit för att täcka delar av befolkningen. Om satellitsändningar ersatte marksänd- ningarna för de sista av befolkningen skulle SR:s Kostnader för DAB-sändningar m.m. kostnader för ett rikstäckande nät enligt minska med i storleksordningen inkl. mervärdesskatt. Att begränsa sändarnätets täckningsgrad skulle dock strida mot principen om att sändningarna skall vara tillgängliga i hela landet på lika villkor för hela befolkningen. Det skulle också leda till att mobil mottagning av radio inte skulle vara möjlig i vissa delar av landet. I några länder det finns planer på att eventuellt begränsa utbygg- naden av de digitala marknäten till och att täcka kvarvarande delar av landet med radiosignalerna via satellit eller andra plattformar för digital radio. Nackdelen med de flesta satellit- sändningar är att de endast lämpar sig för fast mottagning i hemmet, men det kan i sammanhanget noteras att satellitsändningarna kan anpassas för mottagning med en vanlig DAB-mottagare, förutsatt att det finns tillgång till en parabolantenn. Ytterligare ett sätt för att begränsa sina kostnader är att bolaget delar sändningsutrymme med andra aktörer, antingen enbart i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet eller både i det nationella och det regionalt nedbrytbara DAB-nätet. På kort sikt kommer antag- ligen inte allt sändningsutrymme i näten att användas för radiosänd- ningar. Det kan därför finnas anledning att ge möjligheter för andra än radioföretag att utnyttja utrymme . Ett mer långtgående sätt att minska kostnaden för parallellsänd- ningar är att helt eller delvis stänga av FM-näten. har dock pekat på att en stängning av delar av FM-näten kommer att ha en begränsad effekt på kostnaderna, främst beroende på att kostnaden för den gemensamma infrastrukturen kvarstår. Kostnader för reserv- kraft, hus, och antenner är exempel på sådant som enligt belastar FM-sändningarna till dess att den sista analoga sändaren kan stängas. Det stora problemet med att stänga FM-sänd- ningarna är också att sändningarna kommer att ha en stor publik . Det finns alltså enligt delbetänkandet olika sätt att hålla kostna- derna för parallellsändningar på en begränsad nivå under ett inled- ningsskede och det kan enligt betänkandet finnas anledning att närmare pröva dessa möjligheter i det fortsatta utredningsarbetet. I betänkandet framhålls att det emellertid är viktigt att beakta behovet av att även med digitala sändningar kunna upprätthålla en hög bered- skap för radion under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Kostnader för DAB-sändningar m.m. SR har i sitt remissyttrande anfört att delbetänkandets redovisning av nätkostnaderna samt resonemangen kring dessa jämte vissa slut- satser är ofullständiga och ostyrkta. SR har framhållit att bolaget är skyldigt att anlita som leverantör av utsändningstjänster samt att SR:s insyn i begränsas till de uppgifter som väljer att lämna ut och som i övrigt offentliggörs t.ex. av ägare. SR har också poängterat att det funnits små möjligheter för bolaget att göra inhemska jämförelser och analyser av kostnaderna eftersom det inte finns någon alternativ leverantör av rikstäckande utsändningstjänster för radio och TV. SR har vidare anfört att bola- get i en rad sammanhang påpekat att uppgifter relaterade till Teracoms prisstruktur och interna förhållanden enbart kan besvaras av eller dess ägare. Enligt SR har bolaget endast förmedlat de uppgifter som lämnat och till uppgifterna bifogat en matematisk upp- räkning utifrån egna uppgifter om digital distribution. SR anser därför att det blir märkligt när det både i delbetänkandet och av åberopas prisuppgifter från SR som grund att utföra simuleringar över kostnader för utbyggnad och drift av ett digitalt marknät. SR anser vidare att kostnaderna kan fastläggas först när alla parametrar för specifikation av sändarnäten, kapacitetsutnyttjande, utbyggnadstakt, avskrivningstid, andra intressenter, etc. är klarlagda. SR har anfört att bolaget låtit ett fristående konsultföretag för SR:s räkning göra en studie över nätuppbyggnad och kostnader i fyra länder: , , (delstaten ) och . Syftet med studien har varit att identifiera skillnader i uppbyggnad, kostnadsdrivande faktorer samt prisstruktur. Studien visar enligt SR att yttäckning, tillgänglighetskrav och driftskostna- der är de tyngsta faktorerna, följda av kapitalkostnader, kostnader för infrastruktur, nätplanering samt forskning och utveckling. En annan faktor som enligt SR ger stort utslag är utnyttjad kapacitet per tjänst. SR har anfört att jämförelsen mellan länderna visar att näten har olika uppbyggnad, sändareffekter, redundans och avbrotts- fri kraft samt att skillnaderna återverkar på kostnadsbilden. Enligt SR kan studien sammanfattningsvis sägas visa att SR:s kostnader på ett relevant sätt återspeglat den ambitionsnivå som präglat utbyggnaden av DAB i . SR har vidare konstaterat att studien tillsammans med SR:s egna vunna erfarenheter ger en god grund för en alternativ planering och uppbyggnad av digitalnäten i Kostnader för DAB-sändningar m.m. i det fall omprioritering av styrande faktorer aktualiseras. SR har framhållit att bolaget ser möjligheter att hålla nere kostna- derna för tillgänglighet och täckning, i perspektivet att skapa ekono- misk uthållighet under . SR har anfört att bolagets hittillsvarande strategi för DAB relaterats till av myndig- heterna beslutade kriterier för FM-nätens etablering, som byggdes ut , samt att SR:s linje har relaterats till kraven på FM-nätens täckning, tillgänglighet, beredskap och uthållighet. SR har uppgett att hänsyn även tagits till faktorer som att av befolkningen lyssnar på radio en genomsnittlig dag, att av befolkningen fortfarande enbart har möjlighet att höra SR-sändningar, att SR:s krav på mångfald inte har sin motsvarig- het i någon annan radiokanal samt att SR strävar efter att behålla publiken och vinna nya grupper. SR har uttalat att frågan om kostnaderna för digitala radionät måste ses i ett vidare sammanhang. Bolaget har i detta sammanhang anfört att den digitala överföringstekniken erbjuder en relativt stor datakapacitet och de digitala radionäten till viss del kan användas för överföring av samhällsviktig information till mycket konkurrens- kraftiga kostnader. SR bedömer att dessa intäkter i sin tur kan bidra till att finansiera sändarnäten under en övergångstid. När det gäller jämförelsen av kostnaderna för digitaliseringen av radio och TV har SR uttalat att jämförelsen har förenklats i del- betänkandet. SR har pekat på att kalkylen för hemtagning av mer- kostnader för digitalisering av SVT:s distribution har ifrågasatts av flera bedömare. SR har vidare anfört att osäkerheten i TV-kalkylen gör att påståendet att digitaliseringen av radion till skillnad från TV skulle innebära en fördyring därmed inte framstår som självklart och att kostnaderna är beroende av villkoren för näten, övergångsperio- dens längd, möjligheten till alternativ finansiering, etc. Ytterligare en faktor som bidrar till att kostnaderna för digital TV och radio skiljer sig åt är enligt SR att radiobranschen i har ställt sig bakom en enda distributionsplattform, , medan det för TV, inräknat, finns flera olika distributionsplattformar. För konsumenternas del bedömer SR att radion med en för gemensam och öppen standard erbjuder en digital övergång som har väl så goda förutsättningar att bli ekonomiskt attraktiv för konsumenterna. Till sitt remissyttrande över delbetänkandet har SR bilagt en pro- memoria från . I promemorian sägs att över- Kostnader för DAB-sändningar m.m. gången till digitala ljudradiosändningar oundvikligen skulle medföra ökade distributionskostnader då programmen parallell- sänds både analogt och digitalt, men också att resonemangen och slutsatserna i delbetänkandet om att SR:s sändningskostnader för DAB skulle bli något högre än dagens kostnader för de fyra FM- näten kan ifrågasättas, även om de i delbetänkandet redovisade be- loppen är korrekta. I promemorian anförs i denna del följande. DAB-näten rymmer enligt gjorda antaganden ungefär dubbelt så många programkanaler som FM, även med relativt hög datakapa- citet avsatt för varje kanal. Räknat per kanal blir därför kostnaden avsevärt lägre än i FM. Det kan vidare diskuteras om DAB-näten skall byggas med samma krav på täckning som FM. Analoga och digitala radionät har olika egenskaper vad gäller yttäckning och täckning sett . Enkla jämförelsetal som täckning kan inte användas för definitiva utsagor om tillgängligheten på varje enskild plats . Beroende på täckningsgrad och andra förutsättningar kan ett utbyggt DAB-nät för ljudradio ge både högre eller lägre distributionskostnader än dagens analoga FM-nät. Slutligen kan påståendet att bytet till digital sändningsteknik inte nämnvärt påverkar radion som medieplattform annat än att utrymme skapas för fler program diskuteras, eftersom DAB, som förvisso är speciellt utvecklat för att tillgodose ljudradions olika behov, kan betraktas som en generell bärare av digitaliserad information av alle- handa slag som vänder sig till flera samtidiga användare. Ljudradio- nät är utomordentligt kostnadseffektiva jämfört med andra nät, inte bara för utsändning av ren ljudradio och andra tjänster som normalt förknippas med ljudradio, utan också för andra typer av tjänster som t.ex. kan distribueras via mobiltelefoninäten. Det kan gälla olika former av samhällsnyttig information såsom dataöverföring till fordon för trafikstyrning, men också information som skapar nya affärsmöjligheter för kommersiell radio. Enligt vad utvecklingsavdel- ningen då hävdat, visar gjorda kostnadskalkyler att ett DAB-nät är kostnadseffektivt även med mycket små användargrupper och att värdet av att kunna utnyttja en liten del av kapaciteten i ett DAB- nät för annat än ljudradio kanske kan vara så stort att hela nät- kostnaden täcks. har i sitt remissyttrande anfört att DAB är ett mycket kostnadseffektivt sätt att distribuera radiosändningar till många an- vändare och att distributionskostnaderna för ett utbud motsvarande dagens FM-sändningar skulle kunna mer än halveras. Enligt har allt för stor del av rapporten fokuserats på Kostnader för DAB-sändningar m.m. kostnader jämfört med möjligheterna med DAB. har anfört att det kostnadsresonemang som förs fram i delbetänkandet baseras på storskalig drift av två stycken rikstäckande DAB-nät och att de nätkostnader som har redovisats baseras på ett radionät med mycket hög tillgänglighet som upprätthålls genom bruk av t.ex. dubbla sändare, dubbla multiplexer och dubblerad programmatning till hela , dvs. till av befolkningen. menar att kostnaderna kan reduceras om man drar ner på vissa av kriterierna samt anser, efter att ha diskuterat uppgifterna i delbetänkandet med kunder och oberoende konsulter, att befintlig nät- och multiplex- planering kan ses över utifrån de krav som programbolagen numera ställer. Enligt kan resultatet av en sådan nät- och multiplex- planering kunna bli minskade kostnader för den fortsatta digital- radiosatsningen jämfört med vad som redovisats utifrån tidigare krav. När det gäller uppgifterna i delbetänkandet om att kostnaderna för de digitala sändningarna kommer att överstiga kostnaderna för dagens analoga sändningar har uppgett att uppgifterna bygger på en jämförelse mellan kostnaderna för att sända dagens fyra analoga FM-kanaler till av befolkningen (cirka ) och kostnaderna för att sända motsvarande 8 radiokanaler via DAB (den totala kapaciteten i ett nationellt DAB-nät och i ett regionalt DAB-nät) till av befolkningen (cirka 250– ). Om man enligt istället gör jämförelsen utifrån att samma antal kanaler som sänds analogt också skall sändas digitalt uppger att distributionskostnaderna för DAB vid befolkningstäckning blir hälften av kostnaderna för de analoga sändningarna. Statskontoret har kommenterat delbetänkandets uppgifter om att merkostnaderna för digital distribution kan uppskattas till 10–och till 250–för parallella sändningar. Statskontoret menar att det inte påvisats att de digitala sändningarna har ett sådant mer- värde för samhället som motiverar dessa merkostnader. Radio- och () har i sitt remissyttrande ansett att slutsatsen i delbetänkandet att SR:s kostnader för DAB-sändningar kommer att överstiga kostnaderna för dagens analoga sändningar behöver analyseras närmare och pekar på förhållandet att digital distri- bution normalt sett är mer kostnadseffektiv än analog. Verket har anfört att fem–sex digitala programtjänster kan distribueras på samma frekvensutrymme som en analog programtjänst, vilket leder till att fler kanaler också kan dela på distributionskostnaden. Kostnader för DAB-sändningar m.m. Enligt RTVV bör frågan om kostnaderna för övergång till digitala radiosändningar i ett längre perspektiv närmare analyseras i det fortsatta arbetet inom . RTVV har anfört att hänsyn härvid bör tas till att en större konkurrens kan komma att råda mellan operatörer – och mellan olika distributions- plattformar – som kan tillhandahålla sändarkapacitet, vilket kan påverka prisbilden för sådana tjänster. RTVV har vidare framhållit att frågan om tiden för parallellsändning är synnerligen väsentlig i detta sammanhang, liksom frågan om graden av utbyggnaden av marknäten. Avsnittet innehåller kompletterande uppgifter om de kostnader som är förenade med digitala radiosändningar via DAB-nät för och den privata radiobranschen. Avsnittet innehåller även uppgifter om kostnader för utsändningar av radiosignaler via satellit, då denna distri- butionsform kan användas som ett komplement för att öka mottag- ningsområdet om DAB-näten inte byggs ut till full befolkningstäck- ning. 4.3.1Allmänt om DAB-näten i kostnadsberäkningar utgår ifrån att de två befintligt ko- ordinerade och delvis utbyggda DAB-näten i inledningsvis skall användas av både SR och privata aktörer. Som nämnts i avsnitt 1.6.1 fanns det i ett nationellt DAB-nät utbyggt till en befolkningstäckning på () och ett regionalt nedbrytbart DAB-nät utbyggt till en befolkningstäckning på (). Det förra nätet är ett s.k. singel- frekvensnät, som möjliggör nationella sändningar på samma frekvens i hela landet. Det senare nätet är ett s.k. flerfrekvensnät, som utöver nationella sändningar också kan användas för regionala sändningar. Vid planeringen av det regionalt nedbrytbara DAB-nätet var mål- sättningen att de regionala sändningsområdena geografiskt sett skulle överensstämma med de regionala sändningsområdena i det analoga FM4-nätet (P4-nätet), dvs. att det regionalt nedbrytbara DAB-nätet skulle kunna användas för regionala sändningar i de 25 olika P4- områdena i . Denna målsättning gick inte helt att genom- Kostnader för DAB-sändningar m.m. föra, utan DAB-nätet koordinerades för 19 olika sändningsområden, där vissa DAB-regioner grovt sett omfattar två P4-områden (se av- snitt 3.4, fig. 3.1 ang. de olika sändningsområdena i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet). Eftersom SR har för avsikt att fortsätta producera och sända re- gionala program till samma geografiska regioner som för den analoga radion, dvs. till 25 olika sändningsområden, måste SR ha tillgång till två kanalplatser i de DAB-regioner som grovt sett täcker två analoga regionala områden. Tanken är att SR skall sända två olika regionala program inom samma . Lyssnarna inom kan sedan välja något av de två regionala programmen. En förutsättning för att kunna bedriva separata sändningar till olika regioner i ett DAB-nät är att varje region har en egen multi- plexstation. Eftersom det nationella DAB-nätet bara skall användas för nationella sändningar räcker det därför med en multiplexstation i detta nät, även när nätet är fullt utbyggt. Det regionala DAB-nätet, som är koordinerat för sändningar i 19 olika regioner, kommer där- emot att fullt utbyggt behöva 19 olika multiplexstationer, en för varje . Utsändningskapaciteten i varje multiplexstation uppgår till cirka /s (1152 kbit/s). Det nationella DAB-nätet som är utrustat med en multiplex har alltså en total utsändningskapacitet på cirka /s. Fullt utbyggt kommer det regionalt nedbrytbara DAB- nätet att ha en utsändningskapacitet på totalt cirka /s (cirka /s per region X 19 regioner). Om det regionala DAB-nätet används för nationella sändningar, dvs. samma innehåll sänds ut över samtliga regionala multiplexer, uppgår kapaciteten även i detta nät till cirka /s. Den tillgängliga kapaciteten i en multiplex kan delas upp med beaktande av hur utrymmeskrävande de aktuella utsändningarna är. SR har t.ex. framställt behov om att kunna förfoga över 224 kbit/s per programplats, medan () har angett att privata programföretag har ett behov av minst 128 kbit/s per programplats. Med utgångspunkt från dessa uppgifter ryms det cirka fem–nio kanaler i varje multiplex. För att få bedriva privata radiosändningar krävs tillstånd, konces- sion, till radiosändningarna. fanns det 42 olika koncessions- områden (44 sändningsområden) för den analoga kommersiella lokalradion i , se figur 4.1. Något DAB-nät som är lokalt nedbrytbart på så sätt att varje DAB-område geografiskt sett överensstämmer med de olika kon- Kostnader för DAB-sändningar m.m.