sou · GSB383d2 · 2005-01-01 00:00:00 — 9Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik IT-utvecklingen har medfört genomgripande förändringar av hela vårt samhälle. Informationstekniken har vuxit in som en naturlig del i de flesta sammanhang och livsmiljöer. För människor med funktionsnedsättning kan IT ha en särskild betydelse. IT kan användas till värdefulla hjälpmedel och bidra till ökad tillgänglighet i samhället. har den tekniska utvecklingen gått kraftigt fram- åt, vilket gjort det möjligt att ta fram nya produkter på hjälp- medelsområdet. Enligt bör personer med funk- tionshinder garanteras tillgång till sådana hjälpmedel som bidrar till ökat oberoende i det dagliga livet. Teknikutvecklingen har medfört tillkomsten av allt snabbare och mer kraftfulla datorer till allt lägre pris. Utvecklingen har också inneburit att datorkraften ryms i allt mindre enheter och mobila lösningar ökar möjlighet till rörlighet för den enskilde användaren. Datorer har inneburit något av en revolution för många funk- tionshindrade. Exempel på nya möjligheter är bland annat informa- tionsåtkomst genom punktskriftsdisplay och syntetiskt tal, ett nytt talbokssystem, digitala hörapparater, bild- och texttelefoni, mot- tagning och uppläsning av taltidningar och talböcker. Det finns också ett antal exempel på problem kring datorbaserade hjälpmedel. Några av problemen beskrivs i utredningens direktiv: Datorn betraktas på vissa håll i sjukvårdshuvudmännens hjälpme- delsverksamhet som ett hjälpmedel som förskriver och på andra håll som en standardprodukt i hemmen. Reglerna för för- skrivning har skärpts. Ansvarsfördelningen mellan berörda huvudmän är oklara. Det föreligger svårigheter att få datorhjälpmedel för lek och träning och det föreligger svårigheter för vissa behovsgrupper att få datorbaserade hjälpmedel. Exempel på sådana grupper är Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik personer med MBD/DAMP, autism, hjärnskada, dyslexi och in- lärningssvårigheter eller kognitiva funktionshinder. För att personer med funktionshinder skall kunna delta i sam- hället på lika villkor är det viktigt att ta tillvara de nya möjligheter som erbjuds och att skapa förutsättningar för en fortsatt utveck- ling. Vi befinner oss i en situation där framtidens vardagsteknik ut- vecklas snabbt. Ny hårdvara, ny mjukvara och ny infrastruktur ut- vecklas. Hur kan den situationen hanteras? För att personer med funktionshinder skall kunna dra nytta av teknikens framsteg krävs att sådana regelverk skapas som medger flexibilitet. Eftersom ut- vecklingen är snabb och tekniklösningarna har karaktär av stor för- änderlighet bör regelverken byggas så att de kan ta hand om nya möjligheter inklusive sådana som är okända eller endast delvis kan förutses. Uppgiften för utredningen har varit att analysera de förändrade förutsättningarna på hjälpmedelsområdet genom utvecklingen inom informations- och kommunikationsteknik och digital teknik samt vid behov föreslå åtgärder. Uppgiften har bland annat varit att undersöka hur behoven av hjälpmedel för de grupper av funktionshindrade som av olika skäl inte har kunnat tillgodogöra sig de nya rönen inom den tekniska utvecklingen skall kunna tillgodoses på ett bättre sätt. Uppdraget har varit att göra nya IT-produkter som utvecklas på hjälpmedels- området mer tillgängliga. Utredningens mål har varit att identifiera hinder för att nya hjälp- medel som utnyttjar informations- och kommunikationsteknik anammas i hjälpmedelssammanhang och att söka finna lösningar och strategier för att skapa ökad tillgänglighet till IT-hjälpmedlen och -systemen. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik 9.2.1Vad menar vi med IT och IT-hjälpmedel? Enligt direktiven skall LSS- och hjälpmedelsutredningen analysera de förändrade förutsättningarna på hjälpmedelsområdet genom ut- vecklingen inom informations- och kommunikationsteknologi och digital teknik. Hur skall uttrycket tolkas? Vilka aspekter skall utredningsarbetet omfatta? (1995) ger IT betydelser i tre vidgande cirklar där den vidaste definitionen innefattar papper och penna, den mellan- vida definitionen innefattar TV och radio, och den snävaste defini- tionen elektronisk lagring, bearbetning och kommunikation av data. använder följande definition av IT: Förkortningen IT, som bör uttydas informationsteknik, är ett modeord som ofta har en övergripande och vag betydelse och un- gefär står för 'utnyttjandet av datorer och Internet för informa- tionshantering'. När termen började användas hade man behov av att ha ett uttryck som täckte både datateknik och telekommunika- tion, eftersom utvecklingen inom dessa områden alltmer hade börjat att gå i samma spår. Då stod informationsteknik för 'teknik som används vid insamling, lagring, behandling och spridning av information med elektroniska medel. Svenska datatermgruppen anger följande definition av informa- tionsteknik, IT: ett ganska vagt begrepp, oftast avses utnyttjandet av datorer och Internet för informationshantering. Datatermgrup- pen anser att det fullständiga uttrycket informationsteknik hellre bör användas än förkortningen IT. På engelska heter det information technology, eftersom engelskans technology även betyder teknik. På svenska – menar datatermgruppen – upprätthåller vi skillnaden mellan teknik och teknologi, vetenskapen om teknik. På engelska används ofta ICT – Information and . I används i allmänhet uttrycket IT även i sammanhang då man menar informations- och kom- munikationsteknik. Uttrycket IKT som förkortning för informa- tions- och kommunikationsteknik förekommer dock. Dataterm- gruppen avråder från användningen av uttrycket informations- och Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik kommunikationsteknik och dess förkortning IKT. Uttrycket an- vänds i bland med motiveringen att det skulle utgöra ett vidare be- grepp än IT och även inkludera telekommunikation och medier som video, TV etcetera. Datatermgruppen menar att man dock med fog kan hävda att det vaga begreppet IT redan har en sådan vid innebörd, varför något ytterligare uttryck inte behövs. IT kan innefatta elektroniska apparater (dator/handdator, telefon, mobiltelefon, kamera/video, speciella apparater [typ GPS]) och elektroniskt förmedlade tjänster (webben, e-post, andra Internet- baserade tjänster, fast/mobil kommunikation, mjukvara, digital (och analog) TV/radio. Innebörden i uttrycket informations- och kommunikationstek- nologi och digital teknik är inte självklar i utredningens samman- hang. Uttrycket informations- och kommunikationsteknologi och digital teknik kan uppfattas som ett sammantaget uttryck och egentligen avse informationsteknik, IT. Uttrycket digital teknik skulle i sammanhanget kunna avse digital-TV och digital-radio. Di- gital teknik skulle också kunna ses som ett tillägg till uttrycket informations- och kommunikationsteknik och innefatta digitalt kontrollerade apparater. Uttrycket digital teknik skulle med andra ord kunna innebära förekomsten av datachips i olika smarta pro- dukter, som till exempel moderna rullstolar eller proteser. Det har dock bedömts att den senare tolkningen skulle innebära ett mycket långtgående ansvar för utredningen. Uttrycket information svarar mot en ensidig handling och an- vänds i meningen sprida information respektive ta emot infor- mation. Uttrycket kommunikation innebär däremot alltid en ömsesidighet. När det gäller personer med funktionshinder används tekniken dels som stöd för information (till exempel informations- åtkomst), dels som stöd för kommunikation mellan människor. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Utredningens tolkning av uppdraget om IT Uttrycket informations- och kommunikationsteknologi och digital teknik i direktiven uppfattas i utredningens sammanhang gälla tillämpningar av teknik för stöd av kommunikation mellan män- niskor och teknik för stöd av förmedling av information till och från människor. Därutöver inbegrips även teknik för stöd av män- niskans kognitiva funktioner. Utredningens arbete inom IT-området omfattar även gränssnittet mellan människan och tekniken. Gräns- snitten omfattar exempelvis anordningar för att styra och manövrera datorer. Utredningen har valt att använda uttrycket informationsteknik, alternativt informations- och kommunikationsteknik. I förkortad form används IT. Begreppet hjälpmedel i IT-sammanhang Ett sätt att definiera handikapphjälpmedel är det som internationella standardiseringsorganet (ISO) använder1. Enligt ISO 9999 definie- ras hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning på följande sätt: Sådan/t produkt, instrument, utrustning eller tekniskt system som an- vänds av personer med funktionsnedsättningar, särskilt framtagen/t eller allmänt tillgänglig/t, som förebygger, kompenserar, varnar, under- lättar eller neutraliserar skadan/sjukdomen eller funktionsnedsättningen2. Med ovannämnda definition förblir ett hjälpmedel ett hjälpmedel oavsett vem som har ansvar för att tillhandahålla det och oavsett vem som betalar för det. I lagen (SFS 1993:584) om medicintekniska produkter ges följande definition av medicintekniska produkter: Med en medicinteknisk produkt avses i lagen en produkt som enligt tillverkarens uppgift skall användas, separat eller i kombination med annat, för att hos människor enbart eller i huvudsak 1ISO 9999:third edition Technical aids for persons with disabilities – Classifica- tion and terminology. 2Den engelska texten lyder: Technical aid (for disabled persons) any product, instrument, equipment or technical system used by a disabled person, especially produced or generally available, preventing, compensating, monitoring, relieving or neutralizing the impairment, dis- ability or handicap. Technical aids are frequently referred to as assistive devices or assistive technology. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik 1.påvisa, förebygga, övervaka, behandla eller lindra en sjukdom, 2.påvisa, övervaka, behandla, lindra eller kompensera en skada eller ett funktionshinder, 3.undersöka, ändra eller ersätta anatomin eller en fysiologisk process, eller Definitionen gör att många handikapphjälpmedel är medicintek- niska produkter (i och med att tillverkarna uppger att produkterna skall användas för att kompensera ett funktionshinder). För medi- cintekniska produkter gäller ett särskilt regelverk vad avser säker- het, olycksrapportering och CE-märkning av produkter. Tillverkare av specialanpassade medicintekniska produkter är dessutom skyl- diga att registrera sin verksamhet hos . Särskilt utformade tillbehör till datorer för personer med funktionshinder torde kunna betraktas som medicintekniska produkter. En person- dator torde dock knappast av tillverkaren uppges vara en produkt som skall användas för att kompensera ett funktionshinder och den definieras därmed inte som en medicinteknisk produkt. Person- datorn (i användning med in- och utmatningsorgan och program- vara) kan däremot definieras som ett handikapphjälpmedel enligt ISO-definitionen ovan. När en dator är ett hjälpmedel Persondatorer är mångfunktionella verktyg. Enkelt uttryckt kan sägas att en dator är ett hjälpmedel när den används som ett hjälp- medel. Det är användandet/funktionen som avgör om datorn skall betraktas som ett hjälpmedel för funktionshindrade. Ett exempel kan illustrera. Ett kommunikationssystem som an- vänds för grundläggande personlig kommunikation av en person med omfattande talhinder kan vara uppbyggt kring en persondator. Datorn är i detta fall en del av det hjälpmedel som används för att kompensera en funktionsnedsättning. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik IT-hjälpmedel, hårdvara, mjukvara och tjänster Som hjälpmedel betraktas i utredningen såväl hårdvara (exempelvis datorer och tillbehör) som mjukvara (program) och digitala tjänster. Det är den samlade produkten med tillbehör och innehåll som ut- gör hjälpmedlet. IT-hjälpmedel i ISO-klassificeringen, ISO 9999 I det internationella klassifikationssystemet Technical Aids for Persons with Disabilities Classification and Terminology (ISO 9999) återfinns IT-hjälpmedlen huvudsakligen under grupp 21: Hjälpmedel för kommunikation, information och varseblivning. Bland undergrupperna finns: 21 10 Presentationsenheter för datorer, skrivmaskiner och elektronisk utrustning 21 15 Skriv- och ordbehandlingsmaskiner 21 30 Bandspelare och radioapparater 21 33 TV och videoutrustning 21 36 Telefoner och telefoneringshjälpmedel 21 42 Samtalshjälpmedel vid närkommunikation Hit hör också undergruppen 21 24, hjälpmedel för teckning och handskrift (bland annat programvaror för att rita, skriva o måla). Inom område 24 Hjälpmedel för hantering och transport av pro- dukter finns bland annat 24 10 Inmatningstillbehör till datorer och elektronisk utrustning 24 12 Hjälpmedel för omgivningskontroll Även undergrupp 27 06, Mätinstrument, innehåller IT-baserade hjälpmedel. Den senaste versionen av ISO-klassificeringen är daterad . Arbete med att ta fram nästa version av klassifice- ringen har påbörjats. I denna version förväntas grupp 21 att ändras Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik och delvis omgrupperas. Uttrycket Technical Aids förväntas i denna version att ersättas av . Ett område i klassificeringen som förväntas fortsatt få ett nytt innehåll till följd av IT-utvecklingen är grupp 05 (hjälpmedel för att träning av färdigheter och förmågor) som tillförts i den nu aktuella versionen av klassificeringen. Det kan till exempel gälla program- varor för träning och behandling. Med teknik som i många sammanhang till formen avlägsnar sig från persondatorn med dess tangentbord och bildskärm till att bäddas in i fristående apparater av olika utseende, men också till att integreras i bostäder, kläder – och människor – blir det allt svårare att begränsa diskussionen om hjälpmedel enbart till produkter av traditionellt slag. Smarta hus-området är ett exempel. Vissa av lösningarna när det gäller IT-stöd i hemmet betraktas som hjälpmedel och finansieras inom ramen för sjukvårdshuvudmännens hjälpmedels- verksamhet. Annat teknikstöd – som fått formen av fasta installa- tioner betraktas som bostadsanpassningar. Utredningen menar att diskussionen om utveckling och tillhandahållande av framtidens IT-stöd för personer med funktionshinder blir onödigt snäv om man alltför tidigt låter föreställningar om teknikstödets form sätta gränserna. 9.2.2Hjälpmedel och den generella tillgängligheten till informationssamhället Utredningens uppgift har varit att analysera de förändrade förut- sättningarna på hjälpmedelsområdet genom . När det gäller frågor inom IT-området som är av särskild betydelse för personer med funktionshinder bedrivs verksamhet i två parallella sammanhang. Det gäller dels arbete med hjälpmedel som är baserade på informationsteknik, dels arbete som syftar till att skapa generell tillgänglighet till informationssamhället. Man skiljer på tillgång och tillgänglighet. På engelska används ofta följ- ande uttryck: Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Access to assistive devices = availability – i betydelsen ha tillgång till hjälpmedel Accessibility, an accessible society = tillgänglighet, ett tillgängligt samhälle Visionen om Design för alla är en del av målet om det tillgängliga informationssamhället. Med Design for alla menas enligt Stats- kontorets definition i 24-timmarswebben att produkter, tjänster och miljöer skall utformas så att de kan användas av största möjliga krets av användare, oavsett kön, ålder, funktionshinder och kulturell bakgrund. Ökad tillgänglighet till samhällets allmänna IT-tjänster medför minskat behov av särlösningar i form av handikapphjälpme- del. Det kan också vara så att tillgänglighet i bland förutsätter att den enskilde får tillgång till ändamålsenliga hjälpmedel. IT i kontakt mellan medborgare och myndigheter Teknik används för informations- och kommunikationsaktiviteter i många olika sammanhang, i dagligt liv, , i arbete och ut- bildning. En aktuell fråga som hör samman med målet att skapa en allmän tillgänglighet till informationssamhället gäller funktions- hindrade personers kontakt med myndigheter. Personer med funk- tionshinder skall kunna kommunicera med myndigheten och söka information på lika villkor som andra medborgare, bland annat med e-post och med hjälp av information på myndigheternas webb- platser. Enligt förordningen (2001:526) om de statliga myndighe- ternas ansvar för genomförande av handikappolitiken skall myndig- heter verka för att deras lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för personer med funktionshinder. har (2003) utformat riktlinjer för en tillgänglig statsförvaltning. Statskontorets riktlinjer för 24- timmarsmyndigheter omfattar också olika aspekter som är av särskild betydelse för personer med funktionshinder. En viktig fråga i sammanhanget gäller tillgängligheten till webben för personer med funktionshinder. Internationella riktlinjer för att skapa sådan tillgänglighet har utformats av , Web Accessibility Initiative. och EU:s övriga medlemsländer har ställt sig bakom dessa riktlinjer. Se vidare avsnittet nedan om målen för eEurope. Exemplen på framväxande Internetbaserad service och informa- tion är många. Statskontoret har presenterat en översikt över den offentliga sektorns service på Internet. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Möjligheterna att använda IT-stöd i tillämpningar som avser kontakter mellan myndigheter och medborgare (e-demokrati) och handel (e-handel) är viktiga att analysera men dessa och andra frågor som huvudsakligen rör tillgängligheten till informationssam- hället har bedömts ligga utanför ramen för utredningens uppgifter. Utredningens uppgift i sammanhanget är att bevaka att vissa hjälp- medel kan behövas för att möjliggöra funktionshindrade personers kontakt med det alltmer tillgängliga IT-samhället, och att se till att dessa hjälpmedel kan fungera ihop med de allmänna IT-systemen. Utredningen skall enligt sina direktiv beakta målen i handlingspla- nen för eEurope. Syftet med initiativet eEurope är att driva på utveck- ling mot ett informationssamhälle för alla. Två handlingsplaner har presenterats inom ramen för initiativet, eEurope 2002 och eEurope 2005. Inom ramen för initiativet eEurope utarbetades en handlingsplan eEurope 2002 Action Plan, som antogs av medlemsländernas stats- och regeringschefer under toppmötet i , . I handlingsplanen framhölls bland annat att speciell uppmärk- samhet skall ägnas åt personer med funktionshinder och åt kampen mot utestängning från informationssamhället. Special attention should be given to disabled people and the fight against info-exclusion. Handlingsplanen eEurope 2002 Action Plan har tre nyckelmål: Billigare, snabbare, säkrare Internet. Investeringar i människor och kompetens. Stimulera användningen av Internet. Åtgärder för personer med funktionshinder I handlingsplanen konstateras att allt eftersom samhällstjänster och viktig offentlig information i allt högre grad blir tillgänglig på nätet blir tillträde till myndigheternas webbplatser för alla medborgare Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik lika viktigt som tillträde till offentliga byggnader. När det gäller medborgare med särskilda behov består utmaningen i att säkerställa bredast möjliga tillgång till informationstekniken i allmänhet och dess samverkan med hjälpmedelsteknik. Vidare konstateras att ny teknik oftast är lättare för alla att använda om man tar hänsyn till alla potentiella användares krav redan från början i utformningsar- betet. Ett delmål inom nyckelmålet Investeringar i människor och kom- petens gäller allas delaktighet. Delmålet kallas En kunskapsbase- rad ekonomi för alla (Participation for all in the knowledge-based economy). Inom ramen för detta delmål finns fem olika åtgärder som rör personer med funktionsnedsättning. 1.Policysamordning genom utbyte av goda exempel och bench- marking. 2.Standardisering rörande Design for all. 3.Överblick över lagstiftning och standarder i som rör tillgänglighet till informationssamhället. 4.Användningen av WAI:s riktlinjer för tillgänglighet hos offent- liga webbplatser3. 5.Etablerandet av ett nätverk av centra för Design for all. En uppgift för nätverket är att rekommendera ett gemensamt ram- verk för utbildning av designers och ingenjörer inom området Design för alla. , i , antog en fortsatt plan, eEurope 2005 Action Plan. I denna handlingsplan återfinns ett stöd för verksamhet som syftar till ett IT-samhälle som är tillgäng- ligt för alla. Man hänvisar till målen för eEurope 2002 och poängterar särskilt behovet av tillgängliga offentliga webbplatser. 3 , W3C, svarar för kontinuerlig utveckling av webben. Konsortiet har drygt 500 medlemmar och arbetet bedrivs vid värdinstitutioner i , och . , Web Accessibility Initative, svarar för den verksamhet inom konsortiet som rör tillgänglighet till webben för personer med funktionshinder. har utarbetat internationella riktlinjer för en tillgänglig webb. Dessa riktlinjer har status av defacto standard och stöds bland annat av EU. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Målen för eEurope när det gäller personer med funktionshinder rör framför allt tillgängligheten till informationssamhället. Frågor som är aktuella för LSS- och hjälpmedelsutredningen och som hör sam- man med målen för eEurope gäller framför allt tillgången till Inter- net, tillgången till datorer och informationsteknik i allmänhet och tillgången till sådana hjälpmedel som möjliggör användningen av IT-baserade tjänster. I detta avsnitt återfinns en genomgång av utredningens kärnom- råden liksom en diskussion om avgränsningar av arbetet. Ett antal näraliggande områden har också identifierats vilka endast kortfattat berörs av utredningen. När det gäller utredningens uppdrag om IT har följande frågor be- dömts vara centrala att analysera: Tillgång till och användning av IT Ansvar och regler för tillhandahållande av IT-hjälpmedlen Tillvaratagande av nya resultat och förutsättningar för fortsatt utveckling Tillgången till tekniken och användningen av IT. I vilken utsträck- ning har personer med funktionsnedsättning tillgång till tekniken? Hit hör bland annat att beskriva innehavet av datorer, datorhjälp- medel och tillgången till Internet bland personer med funktions- nedsättning. Nyttan av informations- och kommunikationsteknik för människor med funktionshinder. Teknikens betydelse för brukargrupperna. Vilka nya förutsättningar har skapats? I sammanhanget är det viktigt att beskriva nyttan för eftersatta behovsgrupper. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Uppgiften är här att beskriva omfattningen av tilldel- ningen av IT-hjälpmedel och samhällets kostnader för denna. Ansvar och regler som styr. Lagar, förordningar, policies och regel- verk. Hit hör även upphovsrättsliga frågor, ansvarsförhållanden och huvudmannaskap. Kompetens och support. Kompetensbehov – och kompetensför- sörjning hos framför allt personal och brukare, skall analyseras. Likaså behovet av support, det vill säga stöd till brukaren. Hit hör att beskriva behovet av support för att hantera komplexa teknik- lösningar, liksom behovet av stöd för att ta tillvara informations- teknikens utvecklingspotential för den enskilde. Tillvaratagande av nya möjligheter – säkerställandet av en fortsatt utveckling. Vilka barriärer finns för den nya tekniken att komma brukarna till del? Mekanismer för att ta tillvara nya resultat och mekanismer för att säkerställa en fortsatt utveckling skall beskrivas och diskuteras. Utredningens ansvar har bedömts omfatta frågor som rör hjälp- medel för kompensation av funktionsnedsättningar. Det har också bedömts vara viktigt att diskutera IT i hjälpmedel för träning, be- handling, stimulans, utveckling och egenvård. Som nämnts är IT inte bara en fråga om persondatorer.