sou · GSB345 · 2005-01-01 00:00:00 — Nationaldagen – ny helgdag Betänkande av 6 juni-utredningen Regeringen beslutade att bemyndiga statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utarbeta ett förslag som innebär att blir allmän helg- dag. förordnades f.d. EU-kommissionären och stats- rådet att vara särskild utredare. för- ordnades rådmannen att vara utred- ningens sekreterare. Som experter förordnades arbetsmark- nadsexperten , generalsekreteraren , ekonomen , utredaren , chefsekonomen , förbundssekreteraren , rättssakkunniga och förhand- laren . entledigades från kommittén och förordnades förhand- laren som expert. Utredningen, som har antagit namnet 6 juni-utredningen, får härmed överlämna sitt betänkande Nationaldagen – ny helgdag (SOU 2004:45). Till betänkandet fogas särskilda yttranden. Utredningsuppdraget och dess genomförande ............... Nationaldagen och olika helgdagar............................... Kort om tillkomsten av nationaldag......................... Våra helgdagars innebörd ........................................................ Helgdagar ur ett historiskt perspektiv.................................... Helgdagar i andra länder.......................................................... Bakgrunden till 6 juni-utredningen .............................. Ekonomiska konsekvenser av ytterligare ....... 5.1Sammanfattning av och Kriströms 5.3Några tidigare studier kring samhällsekonomiska kostnader av en extra helgdag och en arbetstids- Överväganden och förslag ............................................ föreslås bli allmän helgdag ............ 6.3Annandag föreslås upphöra att vara allmän Konsekvenser och ikraftträdande .................................. Förslaget till lag om ändring i lag (1989:253) om Bilaga – "Ekonomiska effekter av att inrättas som allmän helgdag".................................................... har beslutat att ska bli allmän helgdag. Utredningens uppdrag är att lämna ett förslag med den innebörden. Att införa ytterligare innebär en arbets- tidsförkortning som får ekonomiska konsekvenser för samhället. Uppdraget handlar främst om hur de ekonomiska konsekvenserna som uppstår för samhället vid en arbetstidsförkortning kan kom- penseras. I betänkandet redovisar utredningen ett förslag till lag om änd- ring i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar. Förslaget innebär en ändring i nuvarande helgdagsordning. blir allmän helgdag som upphör att vara helgdag. Två studier av de ekonomiska effekterna av att inrättas som allmän helgdag har gjorts på utredningens uppdrag. Enligt slutsatserna i rapporterna uppgår kostnaden i termer av förlorad produktion för ytterligare till . Förslaget att införa ytterligare innebär sådana betydande ekonomiska konsekvenser för samhället att reformen måste finansieras genom att en av de helgdagar som vi nu har tas bort eller flyttas. De alternativ som utredningen har disku- terat är första maj, himmelsfärdsdag, och . har i kombination med valborgsmässo- firandet utvecklats till en stor folklig helg som har firats som en ickekyrklig folkfest sedan medeltiden. är dessutom i många länder. Detta gör enligt utredningens uppfattning att första maj bör vara kvar som allmän helgdag. himmels- färdsdag har en stark ställning inom kyrkorna och trossamfunden och med hänsyn till att helgdagen har utvecklats till en stor familje- helg med stark folklig förankring bör inte heller himmels- färdsdag flyttas eller tas bort som allmän helgdag. Förslaget att skall upphöra som allmän helgdag bygger på Utredningen är inte övertygad om att det blir så stor skillnad på de samhällsekonomiska konsekvenserna om eller tas bort. Samtliga kyrkor och trossamfund i är eniga om att är den minst dåliga kyrkliga helgdagen att ta bort. Förutom att många helgdagar infaller ligger närmast i tiden. Om inte tas bort som allmän helgdag, skulle det innebära att det vissa år kommer att bli ytterligare en långhelg och att det uppstår klämdagar mellan nationaldagen och pingsthelgen. För fjällturismen skulle ett avskaffande av som helgdag innebära ett stort inkomstbortfall. Det är också viktigt med möjlighet till en lång sammanhängande ledighet under den mörkaste delen av året då även skolorna har ledigt. Lag om ändring i lag (1989:253) om allmänna helgdagar Härigenom föreskrivs att lagen (1989:253) om allmänna helg- dagar skall ha följande lydelse. Med allmän helgdag avses i lag eller annan författning , däribland påsk- dagen och , nyårsdagen, , första maj, juldagen, annandag jul, även när de inte infaller , , , himmelsfärdsdag, annan- dag , och . 2 § Av de i 1 § angivna helg- dagarna infaller Med allmän helgdag avses i lag eller annan författning , däribland påsk- dagen och , nyårsdagen, , första maj, juldagen, annandag jul, även när de inte infaller , , , himmelsfärdsdag, natio- naldagen, och . 2 § Av de i 1 § angivna helg- dagarna infaller efter den fullmåne som infaller på eller närmast efter dagen efter påsk- dagen himmelsfärds dag sjätte torsdagen efter sjunde söndagen efter den lördag som infaller den 20– efter den fullmåne som infaller på eller närmast efter dagen efter påsk- dagen himmelsfärds dag sjätte torsdagen efter sjunde söndagen efter den lördag som infaller den 20– den lördag som infaller –annandag jul . Denna lag träder i kraft 1Utredningsuppdraget och dess genomförande Utredningens direktiv beslutades av regeringen (dir. 2003:74). I direktiven gavs utredningen i uppdrag att –lämna ett förslag med innebörd att blir allmän helgdag, –studera de ekonomiska effekterna av att inrättas som allmän helgdag och lämna förslag till hur de ekonomiska för- luster som därigenom uppstår kan kompenseras, t.ex. genom att någon befintlig helgdag flyttas eller tas bort. Om utredaren anser att ett inrättande av som allmän helgdag måste ske på bekostnad av nu existerande helgdagar skall utredaren ange vilken eller vilka av som i sådant fall bör komma i fråga samt noggrant redovisa skälen för sin bedöm- ning. Utredaren skall särskilt pröva om skall upphöra att vara helgdag, –lämna förslag på de lagändringar som krävs. Som ett led i utredningens arbete att studera de ekonomiska effek- terna av att inrättas som allmän helgdag har professor , och professor , i fått utredningens uppdrag att beräkna de samhällsekonomiska kostnaderna av att göra till allmän helgdag. Rapporten finns med som bilaga till betänkan- det. Ansvaret för rapporten ligger på författarna men innehållet har legat till grund för slutsatserna i utredningen. Utredningen har dessutom gett () i upp- drag att lämna synpunkter på och Kriströms ekono- miska rapport. KI:s uppdrag omfattar även att göra en egen bedöm- ning av vad det skulle få för ekonomiska effekter om införs som allmän helgdag och en samhällsekonomisk välfärds- analys. KI:s rapport finns tillgänglig hos utredningen under dnr 2004:45. 2Nationaldagen och olika helgdagar är nationaldag, men dagen är inte som i många andra länder en allmän helgdag. Utredningen har i uppdrag att upp- rätta ett förslag med innebörd att blir all- män helgdag. I utredningens uppdrag ingår även att studera de ekonomiska effekterna av att inrättas som helgdag och lämna förslag till hur de ekonomiska förluster som därigenom upp- står kan kompenseras. En nationaldag är en nations gemensamma, årliga högtidsdag som regel till minne av en betydelsefull historisk händelse. Ofta har den dag då landet har fått sin gällande konstitution valts som national- dag som t.ex. i och . 2.3Kort om tillkomsten av nationaldag har kallats dag, och är nu nationaldag och . Att det var just som blev nationaldag var inte någon självklar- het. Datumet var föremål för diskussioner och många propagerade för i stället för . Det var som placerade sitt namn på för att på så sätt få anknytning till den första kungliga bäraren av namnet . Under större delen av firades dagen som namns- dag för ett av den tidens vanligaste pojknamn. Det var inte förrän som patriotiska strömningar slog igenom i och togs fram som en nationell minnesdag. Nationaldagen och olika helgdagar Dagen firades till minne av då valdes till kung, då unionen med upphörde, och enande till en självständig stat påbörjades. reger- ingsform utfärdades dessutom . Även första beslut att anta den nuvarande regeringsformen meddelades . Införandet av en svensk nationaldag började att på allvar diskute- ras och från flera håll föreslogs . Genom en rad händelser kom dock att etableras som en svensk nationaldag. Flaggdagen firades bl.a. med en fest på , festligheter på med fosterländska tal och sånger. är officiellt nationaldag. Det ansågs lämpligt att ge officiell karaktär som nationaldag (prop. 1981/82:109, bet. KU 1981/82:26, rskr. 1981/82:236). Detta kommer författningsmässigt till uttryck i för- ordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar. Lagen (1989:253) om allmänna helgdagar reglerar vilka dagar som är helgdagar i borgerligt hänseende dvs. helgdagar i betydelsen arbetsfria dagar. Vilka dagar som skall anses som helgdagar i rent kyrklig mening bestäms av respektive kyrka och trossamfund. Enligt 1 § lagen om allmänna helgdagar avses med allmän helgdag , däribland och , samt nyårsdagen, , första maj, juldagen och annandag jul, även när de inte infaller . Vidare är , , himmelsfärdsdag, , och allmän helgdag. Trots att och pingst- dagen alltid infaller anges de särskilt som allmänna helgdagar. Nedan görs en uppräkning av helgdagarna och när de infaller. fredagen närmast före påsk- SOU 2004:45 Nationaldagen och olika helgdagar söndagen närmast efter den full- måne som infaller på eller när- sjunde söndagen efter påsk- den lördag som infaller under den lördag som infaller under I förarbetena till lagen om allmänna helgdagar (prop. 1988/89:114 s. 5) konstateras att flera funktioner är knutna till helgdagsbegrep- pet genom föreskrifter i olika författningar. Det gäller då framför allt föreskrifter som reglerar när åtgärder skall vidtas och hur tiden skall beräknas när en förfallodag e.d. infaller eller annan allmän helgdag. Som exempel nämns också bestämmelsen i 9 § semesterlagen (1977:480) att helgdagar normalt inte räknas som semesterdagar. Vidare framhålls i propositionen att vad som är all- män helgdag är av stor rättslig och samhällsekonomisk betydelse. I detta sammanhang bör även nämnas att enligt lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid är påskafton, och att likställa med allmänna helgdagar i fråga om beräkning av lagstadgad tid samt enligt växellagen och checklagen. som påsken, julen och pingsten är väletablerade i den av kristendomen dominerande världen. Nyårshelgen firas också i stora delar av världen. av befolkning har en utländsk bakgrund med den innebörden att de är födda utrikes Nationaldagen och olika helgdagar eller födda i med minst en förälder som är född i ett annat land.1 De kommer från kulturer där andra har stor betydelse. , himmelsfärdsdag, , mid- sommardagen och är för många människor som bor i dagar då vi är lediga, men många vet inte bakgrunden till att de är helgdagar och endast en mindre del av befolkningen firar dessa i kyrklig anda. är det inte heller många som känner till bakgrunden till firandet av. Trettondagen infaller , dvs. efter jul- dagen och firas i de flesta kristna länder som julens avslutning. är den dag som är den ursprungliga firningsdagen för i världen i (epifania- dagen=uppenbarelsedagen). Dagen fick ett mera specialiserat inne- håll när den kombinerades med julen. I västkyrkan kom dagen att knytas till heliga tre konungars besök hos . I östkyrkan har den starkaste ställ- ningen; då firas dop eller hans födelse. Detta sammanhänger med gamla beräkningar av vintersolståndet i östra området. är en traditionell festdag i stora delar av . Den dagen har firats som en ickekyrklig folkfest sedan medeltiden eller ännu längre tillbaka i tiden. är också arbetarrörelsens dag. Arbetarrörelsens förstamajdemonstrationer har sin upprin- nelse i den amerikanska arbetarrörelsen och dess kamp för åtta timmars arbetsdag . De första demonstratio- nerna i ägde rum . blev allmän helgdag i . 1 Informationsblad Integrationspolitik för 2000-talet från , . Nationaldagen och olika helgdagar himmelsfärdsdag är en högtid i kyrkoåret som firas på efter påsk till minne av himmelsfärd. himmels- färdsdag uppstod i östkyrkan . Helgdagen är även folk- nykterhetens dag. himmelsfärdsdag infaller alltid på en tors- dag. är en högtid i kyrkoåret som firas på femtionde dagen efter påsk till minne av Andens utgjutande över lärjungarna. Pingstens bakgrund är den judiska veckofesten. Den kan betraktas som påsk- firandets avslutning. uppfattades den dock som en särskild högtid och försågs med oktav, firandet av är en kvarvarande rest.2 har också kommit att få betydelse som en stor bröllopshelg. Det är dessutom en helg under vilken många unga människor konfirmeras. är en högtid i kyrkoåret som ägnas minnet av födelse. Dagen har firats . firades men är förlagd till den lördag som infaller . Ursprungligen var en ren sommarsolståndsfest. Det är endast i och som har karaktär av kyrklig helgdag. I , och firas som en borgerlig helgdag. ingår i kyrkoåret. Dagen firas i västerlandet till minne av kyrkans . Dagen infaller men numera firas den lördag som infal- ler – . 2 Enligt är en oktav festvecka efter en större helg eller helg- dag; även benämning efter högtiden. Nationaldagen och olika helgdagar 2.6Helgdagar ur ett historiskt perspektiv Synen på helgdagar, liksom antalet, har skiftat genom tiderna. Det har varit en fråga som ofta diskuterats. gång har många helgdagar försvunnit. Man har anpassat helgdagarna efter nya seder och skiftande ekonomiska förutsättningar. För de första kristna var söndagen dag och dag för gudstjänst. Men det var även en arbetsdag under vilken man gjorde avbrott endast för att delta i gudstjänsten. utvecklades söndagen till en vilodag som skulle användas till kyrkliga aktiviteter och man ansåg att förvärvsarbete stred mot söndagens högtidska- raktär. växte det fram ett mycket stort antal helgda- gar. De flesta var så kallade helgondagar som hade anknytning till något . Med reformationen reducerades antalet helgdagar kraftigt. I den svenska kyrkoordningen 1571 behölls främst de helgdagar som hade Kristusanknytning. genomfördes en stor helgdagsreform som innebar ytterligare en kraftig reducering av antalet helgdagar. Man tog bl.a. bort tredje- och fjärdedagarna , påsk och liksom skärtorsdagen som helgdag. Motiveringen var att gudstjänsterna för vissa helgdagar var dåligt besökta och att ledigheten mest användes till lättja och dryckenskap. Upprepade gånger togs i upp frågor om indragning av olika . Av nationalekonomiska skäl diskuterades om annandagarna, , bebå- delsedag, himmelsfärdsdag och borde avskaffas eller förläggas till närmaste lördag eller söndag. Det har dessutom diskuterats att ersätta med en allmän helgdag utan kyrklig karaktär för att det arbetande folket skulle få tillfälle till vila och rekreation utan att begränsas av kyrkliga restriktioner. Diskussionerna ledde dock inte till något resultat. Nästa stora förändring kom med kalenderreformen 1953 som innebar att tiden för firandet av bebådelsedag, midsommar- dagen och flyttades. flyttades till den lördag som infaller , bebå- delsedag till den söndag som infaller och förlades till den lördag som infaller under Nationaldagen och olika helgdagar tiden den 6 november.3 Syftet med reformen var dels att nå en jämnare och lämpligare fördelning av de allmänna helgdagarna och dels att minska den splittring av arbetsveckorna som vissa av de fristående helgdagarna medförde. Man ansåg dessutom att det ur rekreationssynpunkt vore värdefullt att placera de ifrågasatta helgdagarna i omedelbar anslutning till vilket skulle innebära att man fick två dagars ledighet (prop. 1952 nr 3). I samband med propositionen om kalenderreformen 1953 motionerades det om att avskaffa och himmelsfärdsdag som kyrkliga helgdagar eller i vart fall att förlägga dem till . Dessa förslag avvisades av (Andra lagutskottets utlåtande nr 4). Den enda ökningen av antalet helgdagar som har skett var då första maj infördes som en borgerlig helgdag 1939. Genom de rådande kollektivavtalen var första maj redan en arbetsfri dag för de flesta arbetare och lagen fastställde i princip vad som redan gällde. 2.7Helgdagar i andra länder 3 lag (1952:48) angående tiden för firandet av bebådelsedag, och Nationaldagen och olika helgdagar 3Bakgrunden till 6 juni- utredningen Med anledning av regeringens förslag 1989 till lag om allmänna helgdagar väcktes motioner med förslag om att skulle bli helgdag. Vid sin behandling av propositionen jämte motionerna hänvisade (bet. 1988/89:KU29) till ett tidigare uttalande om att de gällande formerna för firandet av nationaldagen/gav tillräckligt utrymme för att markera nationaldagens betydelse i det svenska samhället. Frågan om nationaldagen som allmän helgdag har därefter behandlats av . Vid riks- mötet /92 ansåg utskottet (bet. 1991/92:KU9), som uppmärk- sammade att ett införande av ytterligare bl.a. hade eko- nomiska aspekter, att frågan på lämpligt sätt borde bli föremål för utredning. tillsattes med upp- drag att utreda förutsättningarna för att göra nationaldagen till helgdag. Enligt direktiven (dir. 1993:104) var det av vikt att utreda- ren särskilt studerade de ekonomiska konsekvenserna som inrät- tandet av en ny helgdag skulle få, såväl för den offentliga sektorn som för näringslivet och övriga delar av samhället. I utredarens uppdrag låg också att undersöka konsekvenserna, ekonomiska och andra, av att inrätta nationaldagen på bekostnad av någon nu existe- rande allmän helgdag. föreslog i sitt betänkande Natio- naldagen (SOU 1994:58) att skulle bli all- män helgdag. Efter att ha studerat de ekonomiska konsekvenserna av ytterligare helgdag men också beaktat kyrkliga och sociala faktorer kom utredaren fram till att borde upphöra att vara helgdag. Sammanfattningsvis angav utre- daren att om man införde nationaldagen som , utan att ändra något annat, skulle det medföra ett årligt inkomstbortfall inom tillverkningsindustrin på i genomsnitt. Bakgrunden till 6 juni-utredningen 2004:45 Bruttonationalprodukten skulle minska med mellan , dvs. med mellan tre och baserat produktion. Enligt utredaren kunde det inte anses rim- ligt att i det då rådande ekonomiska läget införa ytterligare en helg- dag utan att en befintlig helgdag togs bort eller flyttades. De helg- dagar som skulle vara möjliga att avskaffa var enligt utredaren första maj, , himmelsfärdsdag eller . I valet mellan fann utredaren att var den helgdag som framstod som minst olämplig att ta bort. Förslaget byggde främst på följande resonemang. har i kombination med valborgsmässofirandet utvecklats till en stor folklig helg, vilket enligt utredarens mening gjorde att dagen borde vara kvar som allmän helgdag. skulle dessutom ge ett större bidrag till bruttonationalprodukten än första maj i och med att alltid infaller . himmelsfärdsdag skulle ur ekonomisk synvinkel vara än mer för- delaktig att ta bort på grund av att den permanenta klämdagen helgen ger upphov till förmodligen orsakar ytterligare produktions- bortfall. Enligt utredarens uppfattning gick det emellertid inte att enbart se på en ny helgdagsordning från ekonomisk synpunkt. Det fanns andra faktorer som också var viktiga. Helgen i samband med himmelsfärdsdag ansågs vara en folkkär vårhelg, vilket gjorde det olämpligt att ta bort himmelsfärdsdag, som allmän helg- dag. ansågs vara intimt förknippad med jul- firandet och en stor kyrkohelg som det inte var lämpligt att ta bort som helgdag. Dessutom skulle det innebära ett stort inkomstbort- fall för fjällturismen eftersom många åker till fjällen i samband med nyårs- och trettonhelgen. Utredaren ansåg att var den helgdag som ur kyrklig synvinkel framstod som minst olämplig att ta bort och var dessutom den helgdag som låg närmast national- dagen i tiden. De flesta remissinstanser var positiva till att inrätta som allmän helgdag. Olika åsikter framfördes dock i frågan om på vilken helg- dags bekostnad det skulle ske. En knapp majoritet av de remiss- instanser som lämnade synpunkter på förslaget att skulle tas bort som allmän helgdag var dock positiva. I budgetpropositionen 1994/95:100 bil. 3 s. 14 angav regeringen att tanken att göra nationaldagen till helgdag inte borde fullföljas. behandlade i betänkande 1995/96:KU11 motioner om nationaldagen som allmän helgdag. Bakgrunden till 6 juni-utredningen mening gav de gällande formerna för firande av nationaldagen och tillräckligt utrymme för att markera dagens betydelse i det svenska samhället. Motionerna avslogs där- för. Detta ställningstagande vidhölls sedan vid behandlingen av motioner i ämnet i betänkande 1997/98:KU9, 1999/2000:KU18 och 2000/01:KU15. I betänkande 2001/02:KU9 behandlade åter igen ett antal motioner om att göra till allmän helgdag. Vid behandlingen av motionerna kom konstitutionsut- skottet fram till att bör bli allmän helgdag. Utskottet gjorde vidare följande uttalande. Utskottet är medvetet om att detta kan få ekonomiska konsekvenser för samhället. Om blir allmän helgdag på bekostnad av någon nu existerande helgdag blir de ekonomiska konsekvenserna beroende av vilken existerande allmän helgdag som skall komma i fråga. föreslog att skulle bli allmän helgdag som skulle upphöra att vara helg- dag. De ekonomiska effekterna av ett sådant förslag blir andra än om t.ex. skulle upphöra att vara allmän helgdag. Utskottet anser att det får ankomma på regeringen att utarbeta ett förslag som innebär att skall bli allmän helgdag. tillkännagav regeringen som sin mening vad utskottet anfört (rskr. 2001/02:139). 6 juni-utredningen började sitt arbete under slutet av . har diskussionen fortsatt i medier och på andra håll om nationaldagen skall bli allmän helgdag eller inte och hur kostnaden för en ytterligare helgdag skall kompenseras. I en motion till (2003/04:K339) föreslog () och () att inte skulle göras till helgdag. De motiverade motionen i huvudsak med att var en bokbålsarrangör, tyrann och klosterbrännare och att det kostar för mycket för samhället att införa ytterligare en allmän helgdag. De ansåg att det var lämpligare att – gärna närmaste söndag – firades i stället för att högtidlighålla införandet av den all- männa rösträtten. I betänkande 2003/04:KU15 behandlade riks- dagen motionen. Den avslogs med hänvisning till det pågående arbetet i 6 juni-utredningen. I dagspressen har olika röster hörts med synpunkter på som helgdag, om någon befintlig helgdag skall tas bort och i så fall vilken. Den franska premiärministern meddelade att , som även varit en allmän helgdag i , skall bli en vanlig arbetsdag för statsanställda fransmän. Privata företag kan välja att dra in en annan ledig dag om de önskar. Reformen syftar till att dra in mer pengar till åldringsvården i . Enligt uppgifter i media skulle den franska staten genom reformen få in . 5Ekonomiska konsekvenser av ytterligare 5.1Sammanfattning av och Kriströms ekonomiska rapport och har haft utredningens uppdrag att beräkna de samhällsekonomiska kostnaderna av att göra till en allmän helgdag. De finner att kostnaderna i termer av förlorad pro- duktion ligger i intervallet 3–8,. Resultatet överensstämmer enligt dem i huvudsak med tidigare gjorda studier kring samhällsekonomiska kostnader av extra helgdagar och arbets- tidsförkortning. De har bl.a. gjort jämförelser med Nationaldags- utredningens ekonomiska studie och i betänkande SOU 2002:58 (se nedan). Bränn- lund och Kriström har i sin studie använt sig av en ekonometrisk modell där BNP förklaras av teknisk utveckling och antalet helg- dagar som inte infaller på vardag. Författarna anser att det finns rimligt stöd för hypotesen att om man tar bort som helgdag, blir nettokostnaden approximativt noll, förmodligen negativ. Anledningen till detta är att alltid infaller medan två gånger av sju infaller eller söndag. 5.2Sammanfattning av ekonomiska rapport har också haft utredningens uppdrag att beräkna vad det skulle få för ekonomiska konsekvenser om införs som allmän helgdag.