sou · GSB368d2 · 2005-01-01 00:00:00 — En betydande andel av kommunernas kostnader för äldreomsorgen avser vård och omsorg i de särskilda boendeformerna, . Andelen har minskat något vilket beror på att antalet som bor i särskilt boende har minskat medan antalet som får stöd i det ordinära boendet har ökat. Kostnaderna per vårdtagare har dessutom ökat något mer i det ordinära boendet, , jämfört i det särskilda boendet. Kostnaden per vård- tagare är dock mer än dubbelt så stor i de särskilda boendeformerna som i ordinärt boende. Se tabell 2. Kostnader per vårdtagare i ordinärt och särskilt boende, löpande priser, kronor brutto Det är främst personer som svarar för de stora kostnaderna inom den kommunala vården och omsorgen. svarade denna befolkningsgrupp för av kommunernas kostnader för vård och omsorg till äldre. I tabell 3 visas beräknade kostnader för kommunernas vård och omsorg i olika åldersgrupper år 2001.34 Kommunernas ekonomiska läge – Kommunala framtider – en långtidsutredning om behov och resurser . Vård och omsorg - faktabakgrund Beräknad genomsnittlig kostnad per person i olika åldersgrupper för vård och omsorg Landstingens kostnader för hälso- och sjukvård Huvuddelen av landstingens kostnader för hälso- och sjukvård, , avsåg den specialiserade somatiska vården och primärvården.35 Antalet läkarbesök per invånare ökade något medan antalet vårdplatser per invånare varit oförändrat. Den slutna specialiserade somatiska vården kostade per invånare och den specialiserade somatiska mottagningsverk- samheten per invånare. Allmänläkarnas verksamhet i primärvården kostade per invånare och sjuksköterskornas verksamhet per invånare. Verksamhet och ekonomi i landsting och regioner. Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling . Vård och omsorg - faktabakgrund Kostnader per invånare och per prestation för hälso- och sjukvårdsverksamhet för vilken landstingen är ansvarig Specialiserad somatisk sluten vård Källa: 2003.Verksamhet och ekonomi i landsting och regioner. Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling . Mätningar i visar att vård till personer svarar för av samtliga kostnader för hälso- och sjukvård inklusive läkemedel.36 Patientstatistiken från hela landet visar att den slutna vården till stor del utnyttjas av den äldre befolkningen. Av samtliga vårddagar i sluten vård avsåg personer . Personer i åldrarna svarade för . Resursutvecklingen inom socialtjänst samt hälso- och sjukvård i kommuner och landsting speglar den samhällsekonomiska utveck- lingen, med nedgång under den första delen av och uppgång under den senare delen. Totalt sett ökade resurserna . andel av BNP ökade medan hälso- och sjukvårdens andel minskade något. ökade kostnader beror till stor del på att verksamheter överfördes från landstingen till kommunerna med Ädel-, handikapp- och psykiatrireformerna och att kommunerna därmed fick ett utökat åtagande. Kostnaderna för hälso- och sjukvården inklusive den kommunala hälso- och sjukvården har varit i stort sett oförändrade realt sett. Kostnadsökningen förklaras av prisökningar. För är det främst volymökningar som har avgjort kostnadsutvecklingen. I skriften Vårdens värde Nationell handlingsplan för äldrepolitik. Vård och omsorg - faktabakgrund sammanfattar utvecklingen enligt följande:37 Äldreomsorgen har fått mer resurser men andelen äldre som får vård har minskat. Insatser med låga kostnader har ersatts av insatser med högre kostnader, dvs. den som får vård och om- sorg av kommunen får desto mer och dyrare stöd. Kostnaderna för stöd och omsorger till funktionshindrade har ökat framförallt som effekter av LSS. Fler personer med funk- tionshinder har fått fler och bättre anpassade insatser. Resurserna i läns- och regionsjukvården har varit i stort sett oförändrade. Ny teknologi har medfört att nya behov till- godoses med högre kvalitet. Tillgängligheten är fortfarande ett problem. Kostnader och behov inom primärvården har ökat. Primär- vården sköter mer av utredningar och uppföljningar som tidigare sköttes av sjukhusklinikerna. Tillgängligheten har för- bättrats men varierar regionalt. Kommunernas vård och omsorg av äldre Uppskattningsvis kostade den del av vården och omsorgen av äldre som kommunerna ansvarar för mer per invånare realt jämfört med . Resurserna har emellertid inte ökat i takt med antalet personer som ökat med . Kostnaderna i fasta priser (prisnivå) per person har sjunkit från ca till som lägst . har kostnaderna åter ökat och uppgick till per person , tabell 5. Kostnaderna i fasta priser (prisnivå) per person med insatser har dock ökat under hela den jämförda perioden. kostade den kommunala vården och omsorgen om äldre per person med insatser vilket kan jämföras med per person . minskade antalet personer som fick stöd från drygt 330 000 till 260 2002. De som får insatser får således mer omfattande och dyra insatser än vad de fick . Detta är en tydlig trend . Vad får vi för pengarna i vård och omsorg? Vård och omsorg - faktabakgrund Här ska påpekas att kostnaderna bl.a. bygger på uppskattningar av sådana kostnader för vård till äldre som skatteväxlades från landstingen till kommunerna i samband med Ädelreformen. Vidare har en schabloniserad fördelning av kommunernas kostnader gjorts på äldreomsorg och handikapp- omsorg. Se vidare tabell 5. Kommunernas bruttokostnader för vård och omsorg till äldre, fastpris prisnivå Kostnader per inv. Kostnader per inv. statistisk års- bok för landsting, SOU 1987:21. Kostnaderna 1985 och 1990 avser den kommunala äldreomsorgen exkl. färdtjänst samt landstingens sjukhem och långtidssjukvård Hälso- och sjukvården i landstingen Kostnaderna för vård och omsorg om personer , som finansieras av landsting och kommuner beräknades uppgå till vilket motsvarar av BNP.38 med ökande kostnader för hälso- och sjukvården minskade kostnaderna och antalet anställda . användes av BNP för hälso- och sjukvård vilket kan jämföras . hade landstingen 247 000 anställda, vilket är en minskning med 76 000 . Antalet läkare och sjuksköterskor ökade dock , vilket resulterat i att andelen anställda med längre medicinsk utbildning ökat betydligt.39 Allt mer av vården tillhandahölls utan att patienterna behövde vårdas inneliggande på sjukhus. Vård och omsorg om äldre. Svensk hälso- och sjukvård , utvecklingstenden- ser 1992- 2000. Vård och omsorg - faktabakgrund gjorde att vårdtiderna kunde kortas och fler behandlingar kunde göras i öppen vård. Antalet vårdplatser minskade och antalet vårddagar . Det betyder att vård- platserna utnyttjas mer effektivt vilket också återspeglas i den förändrade personalsammansättningen med successivt allt högre utbildningsnivåer. En stor del av den omvårdnad som tidigare skedde på sjukhusen flyttade ut till den enskildes bostad. Kom- munerna fick ett ökat åtagande att svara för personlig omvårdnad och hälso- och sjukvårdsinsatser i boendet för personer som behövde fortsatt hjälp och stöd efter behandling vid sjukhus. Hälso- och sjukvården präglades av förbättrade behandlingsmöjligheter för nya patientgrupper och vården expan- derade på många områden. Det har skett snabba framsteg för läke- medelsbehandling som medfört stora kostnadsökningar för läke- medel. Nya läkemedel har utvecklats för sjukdomar som inte var behandlingsbara och skonsamma anestesimetoder har möjliggjort operationer med färre risker för komplikationer till ex- empel inom hjärt-kärlkirurgin och inom ortopedin. Som exempel kan nämnas att antalet höftledsoperationer för personer mer än fördubblades från 850 till 2 000 som vårdtiden minskat från 12,7 till 9,7 i denna åldersgrupp.40 Be- handling med läkemedel har också kunnat ersätta operativa ingrepp t.ex. för mag- och tarmsjukdomar. Många har fått förbättrad livs- kvalitet allt längre upp i åldrarna men de nya metoderna har med- fört högre sjukvårdskostnader åtminstone på kort sikt. Flertalet av alla tekniska och medicinska framsteg hänger samman med den snabba utvecklingen inom IT och bioteknologi.41 Området bioteknologi har också blivit en naturlig del av läkemedelsutvecklingen, mycket tack vare informationstekno- logins framsteg. Medicinsk bildhantering med t.ex. ultraljuds- undersökning och den telemedicinska utvecklingen med överföring av komplex information från t.ex. röntgenbilder medför förbätt- rade diagnosmöjligheter och bättre vårdkvalitet. Äldrepolitik för framtiden. 41Kungliga m.fl. 1999. Hälsa, medicin och vård. Rapport från Teknisk Framsyn 1999. Vård och omsorg - faktabakgrund vecklingen utökar möjligheterna att bedriva en effektiv decen- traliserad vård av hög kvalitet. Regionala och lokala skillnader Befolkningsförändringar och förutsättningar för landstingens och kommunernas ekonomi varierar stort i landet. Som exempel kan nämnas att andelen personer med hemtjänst varierar från i den kommun som hade lägst andel till i kommunen med den högsta andelen år 2002.42 För de särskilda boendeformerna var motsvarande andelar jämfört . Även skillnaderna i kostnader för dem som får stöd är stora och var högre i de av kommunerna som hade de högsta kostnaderna jämfört med de som hade de lägsta kostnaderna. Även om skillnaderna till delar beror på strukturella för- hållanden, som inte går att påverka, beror en stor del på att kom- muner och landsting prioriterar sina åtaganden på olika sätt. Skill- naderna kan röra personaltäthet, antal vårdplatser eller antal sär- skilda boendeformer, frekvens av olika behandlingar och vårdtider. Man kan också i verksamheten vara mer eller mindre bra på att omvandla resurser till tjänster, vilket medför att produktiviteten varierar. De lokala och regionala variationerna kan tolkas som tecken på ineffektivt utnyttjande av resurserna och därmed på möjligheter till effektivisering.43 Det finns också mer eller mindre uttalade systemfel i vården som påverkar kostnaderna som oklar rollfördelning, bristfällig samord- ning mellan olika vårdgivare och felaktiga incitament. Det kanske allra viktigaste är att utveckla incitament som stimulerar till ökat engagemang, kompetensutveckling, samarbete och ökad pro- duktivitet. Ädelreformen, vårdgarantin liksom införandet av be- ställar-utförarsystem med prestationsersättning har påverkat såväl kostnader som prestationer även om det är svårt att renodla effekt- erna. En grundläggande förutsättning för att uppnå effektivare resursutnyttjande är bättre informationssystem som ger besked om vad som uträttas, vad åtgärderna kostar och hur bra de är. Vad kostar verksamheten i Din kommun? Vad får vi för pengarna i vård och omsorg? Vård och omsorg - faktabakgrund Har kostnader för vård samband med andel äldre i befolk- ningen? Erfarenheter från jämförelser mellan länder (23 ) i internationell forskning visar att en högre andel äldre i be- folkningen inte automatiskt leder till högre kostnader. Det finns inte heller något starkt samband mellan ökningen av antalet äldre i ett lands befolkning och ökade hälso- och sjukvårdskostnader. Regionala jämförelser mellan landstingens hälso- och sjukvårds- kostnader och andelen personer , visar inte heller på några starka samband. Att man på individnivå observerar ett sam- band mellan ålder och höga kostnader för sjukvård är enligt forskningen ett resultat av att en betydligt större andel av dem som är har få återstående levnadsår. Det finns ett starkt samband mellan kostnader och hur en person har kvar att leva. Svenska Kommunförbundet44 har i en långtidsutredning beräk- nat framtida kostnader för äldreomsorgen. Om man antar att kost- naderna per individ i befolkningen i olika åldrar förblir oförändrade skulle kommunernas totala kostnader för vård och omsorg för- dubblas fram . Antagandet bygger på att sjukdom och allmän svaghet skulle infalla vid samma genomsnittsålder som men att döden skulle inträffa vid allt högre genomsnittsålder. Varje individ behöver därigenom insatser från kommunerna under en allt . Antagandet är dock inte realistiskt i förhållande till vad som faktiskt har inträffat i ett historiskt perspektiv. Behoven av insatser har skjutits upp till högre åldrar. antar i beräkningarna att sjuklig- heten skjuts upp i takt med att livslängden ökar. Kommunernas kostnader ökar med ett sådant antagande med 35 pro- cent. Antagandet bygger på att den vårdkrävande tiden mot livets slut blir oförändrad och att den återstående medellivslängden ökar med fram . Även Finans- departementet har i ett underlag till /2000 analyserat de framtida behoven av vård och omsorg om äldre med liknande antaganden.45 Beräkningarna ger en kostnads- ökning på 20–, en ökning som främst infaller –2030. I bilagan beräknas också förväntade framtida ökningar LU 1999/2000 bilaga 8. Kommer det att finnas en hjälpande hand? Vård och omsorg - faktabakgrund av kostnader för landstingens hälso- och sjukvård som beror på ökningen av antalet äldre i befolkningen. Kostnadsökningen beräknas bli 10–och infalla främst dvs. då antalet yngre pensionärer ökar som mest. Efter Ädelreformen är inte landstingens hälso- och sjukvårds- kostnader lika starkt relaterade till antal personer i de högsta åldrarna som den kommunala vårdens och omsorgens kostnader. Äldres anspråk avgörs också av förväntningarna hos nu medelålders personer. Det finns skillnader mellan generation- erna i t.ex. inställningen till att själv kunna välja och ställa krav och att kunna skapa sig ett gott liv. Dessa skillnader kommer med all sannolikhet att innebära att prognoser om behov av vård och omsorg som baseras på inställningen hos den äldre generationen slår fel.46 Kan ökade anspråk på välfärd finansieras? har i långtidsutredningen /04 analyserat möjligheter och utmaningar för den svenska ekonomin på längre sikt.47 Möjligheterna att tillföra den offentliga sektorn nya resurser genom fortsatta höjningar av skattesatserna bedöms som be- gränsade eftersom internationellt sett har en hög skattekvot (skatteintäkterna som andel av BNP). kommer med all sannolikhet efterfrågan på välfärdstjänster att fortsätta att öka. Ett skäl är att antalet äldre ökar mer än andra åldersgrupper. Minst lika betydelsefullt är att en allmän välståndsökning kommer att öka efterfrågan på utbildning, vård och omsorg. Att bibehålla för- troendet för den offentliga sektorn i en situation där efterfrågan på välfärdstjänster växer snabbare än tillgängliga resurser kommer att bli en viktig politisk utmaning . Möjligheterna att öka tjänsteutbudet i den offentliga sektorn är starkt beroende av hur tillväxten kommer att utvecklas. I två alternativa scenarier belyses detta. I det första alternativet ökar tillväxten genom ett starkare arbets- kraftsutbud. Det bygger på att en större andel av befolkningen är sysselsatt och att de som arbetar har högre genomsnittlig vecko- arbetstid. Skatteunderlaget ökar och därmed skatteinkomsterna för , M. , K. Äldres behov – en kunskapsöversikt och diskussion om framtiden. Vård och omsorg - faktabakgrund den offentliga sektorn som behovet av transfererings- ersättningar minskar för till exempel pension, sjukfrånvaro, social- bidrag och studier. En sysselsättningsledd tillväxt skapar möjlig- heter att öka det offentliga åtagandet, eller finansiera ett oförändrat åtagande med lägre skatter. I det andra alternativet ökar tillväxten genom en snabbare produktivitetstillväxt. Högre produktivitet leder i allmänhet till högre löner och därigenom ett större skatteunderlag. ökar de offentliga utgifterna i nästan samma utsträckning som in- komsterna eftersom de offentligt anställdas löner ökar liksom även transfereringsutgifterna. En tillväxt genom ökad pro- duktivitet i näringslivet riskerar att öka spänningarna mellan vad som förväntas av den offentliga sektorn och vad som kan erbjudas. Historiskt sett har en ökad produktivitet svarat för mer än hela tillväxten av BNP per capita medan förändringen av antalet arbetade timmar givet ett negativt bidrag till tillväxten. Antalet arbetade timmar var något färre än 1970 trots att antalet personer i åldrarna 16–ökade med . ökade BNP med i volym. Om de skattefinansierade välfärdssystemen skall kunna bibe- hållas på oförändrad ambitionsnivå när andelen i den äldre befolk- ningen ökar kommer de offentliga utgifterna att behöva växa snabbare än BNP. Paradoxalt nog riskerar en snabbare pro- duktivitetstillväxt i näringslivet bli problematisk för den offentliga sektorn eftersom ökade möjligheter till konsumtion i samhället skärper kraven på den konsumtion som skattefinansieras. Att öka tillväxten genom att fler är sysselsatta är betydligt mer gynnsamt för den offentliga sektorn. En hög sysselsättningsgrad är en förutsättning för en omfattande offentlig sektor. Vård och omsorg - faktabakgrund Personal – rekrytering och kompetensförsörjning I detta kapitel beskrivs rekryteringsmöjligheter samt utbildnings- och kompetensbehov hos personal inom hemvården. Vid vård och omsorg av personer med sammansatta och/eller snabbt föränderliga behov av vård och omsorg inklusive rehabilitering och hjälpmedel är insatser från en lång rad av yrkesgrupper viktiga. Här beskrivs några av de viktigaste kompetenserna som måste tillförsäkras dem med stora behov av vård och omsorg. behövs såväl kompe- tenshöjande satsningar på redan anställd personal som åtgärder för att rekrytera ny personal. Den stora ökningen av antalet personer som kan förväntas behöva vård och omsorg inträffar som antalet personer i yrkes- verksam ålder minskar. För att möta behoven måste antalet personer som arbetar med vård och omsorg öka vilket kommer att ställa stora krav på kommuners och landstings förmåga att attrahera personal i en hårdnande konkurrens om arbetskraften. Tydliga kompetenskrav måste ställas på personal med olika upp- gifter inom vård och omsorg. Förutom att all personal bör ha en grundläggande yrkesutbildning behöver även kortare kurser och lärande i arbetslivet utvecklas. Ett stort antal personal behöver även fortbildning. All personal behöver kunskaper om t.ex. åldrande och om sjukdomar hos äldre, läkemedel, hjälpmedel, nutrition, munvård och vård i livets slutskede. Ingen särskild yrkesgrupp har kompetens för att möta alla de behov av vård och omsorg som personer med många och sammansatta sjukdomar har. För att bedöma och handlägga deras behov behövs det en samverkan mellan en lång rad olika yrkesgrupper och verksamheter. Samverkan mellan olika yrkeskategorier ställer krav på ett tydligt ledningsansvar. Antal anställda i vård och omsorg fanns det totalt 256 000 anställda inom vård och omsorg i kommunerna. Det innebär en ökning med 4 850 anställda 2 001. rekryterades 20 000 nyanställda personer till kommunernas vård och omsorg, vilket i stort sätt motsvarade behoven enligt Svenska Kommunförbundet.48 Jämfört med har antalet anställda ökat med 35 000. Överföringar av verk- samheter mellan landsting och kommuner har härvid beaktats. Aktuellt om äldreomsorgen. Vård och omsorg - faktabakgrund Enligt har sex av tio under- sköterskor och vårdbiträden omvårdnadsutbildning. Stora vård och omsorgsbehov inom hemvården för dock med sig ökade krav på kunnig och utbildad personal. Därför behövs såväl kompetens- höjande satsningar för redan anställd personal som åtgärder för att tillgodose behoven av nyrekryteringar . Satsningar på vuxenutbildning behöver ökas och studiefinansiering för vuxna måste lösas. Det krävs också reguljära eftergymnasiala utbildningar inom vård och omsorgsområdet. Uppgifterna i tabell 1 inkluderar alla anställda inom vård och omsorg, det vill säga även lediga och sjukskrivna personer. Ett annat sätt att beskriva personalen är att redogöra för hur många som faktiskt är sysselsatta inom vård och omsorg, det vill säga antalet anställda minus de som är lediga och sjukskrivna plus de vikariatsanställda. Antalet sysselsatta var 213 700. Det innebär en ökning med 4 890 personer och jäm- fört med har antalet sysselsatta ökat med 18 200 personer. Antal kommunalt anställda i olika yrkesgrupper och förändringen av personal Omsorg om äldre och funktionshindrade Källa: 2003. Antal anställda i landstingens primärvård Uppgifter om hur många i olika yrkesgrupper som är anställda av primärvård och som arbetar helt eller delvis inom hem- sjukvård saknas. Enligt uppgift från arbetar ca 10 800 distriktssköterskor, ca 1000 arbetsterapeuter och ca 3 000 sjukgymnaster inom landstingens primärvård. Vård och omsorg - faktabakgrund arbetar på vårdcentraler. Bland sjukgymnasterna är dock ca 1 600 egenföretagare och ca 1 000 privat anställda. Vid vårdcentralerna arbetar även undersköterskor och vårdbiträden. fanns det, enligt ,49 4 820 läkare verksamma inom primärvården. Det som främst utmärker en vård- och omsorg av god kvalitet är: en tydlig vårdfilosofi dvs. all personal arbetar utifrån samma grundläggande värderingar kompetens hos dem som ger vård och omsorg I en rapport50 som tio myndigheter har överlämnat till regeringen konstateras att det krävs investeringar i bättre verksamhet och arbetsförhållanden inom vården och omsorgen om äldre och funk- tionshindrade. Myndigheterna kommer att presentera en handlingsplan med konkreta åtgärder för att bättre stödja kommunernas kompetensförsörjning, men de redovisar redan nu en lång rad områden för att förbättra verksamheten så att den svarar mot brukarnas behov. Bland de åtgärder som föreslås är att all personal behöver grundläggande yrkesutbildning på gymnasienivå och att fler behöver ha eftergymnasial utbildning. Möjligheterna till lärande i arbetslivet behöver också förbättras. Det ställer stora krav på såväl arbetets organisering och ledning som på utbildningssystemet och studiefinansieringen. De tio myndigheterna ger exempel på en tydlig yrkesinriktad grundutbildning som finns i . Där krävs att den personal som är närmast vård- och omsorgstagaren har en treårig grundutbildning. Denna leder till en examen och en skyddad yrkes- beteckning som ger yrket status. I är utbildningen nöd- vändig för att den enskilde ska få en fast anställning. Den finska grundutbildningen motsvarar omvårdnadsprogrammet i , men utbildningen har en tydligare yrkesinriktning och förbereder de studerande för ett brett arbetsfält som innehåller olika valbara fördjupningar, bland annat för äldre- och handikappområdet. Nationell handlingsplan för hälso- och sjukvården. Kompetensförsörjning inom vård och omsorg om äldre och funktions- hindrade. Vård och omsorg - faktabakgrund Stort rekryteringsbehov av personal För att klara den framtida kompetensförsörjningen inom vård och omsorg anser de tio myndigheterna att såväl arbetets innehåll som utbildningarna måste göras mer attraktiva. Därför föreslår man förbättringar inom tio olika områden. Myndigheterna finner, trots dagens problem, att de demo- grafiska förutsättningarna för att rekrytera personal är relativt gynnsamma fram mot . Därefter växer kraven på sam- hällsekonomin och försörjningsbördan ökar varför det nu är hög tid att investera i bättre verksamheter och arbetsförhållanden inom vård och omsorg. överstiger antalet sökande till vård och omsorgsutbildningarna på högskolenivå vida antalet ut- bildningsplatser. Trots detta finns det rekryteringsproblem för flera yrkesgrupper . Problemen är störst gällande sjuk- sköterskor, arbetsterapeuter, sjukgymnaster och utbildad omvård- nadspersonal. Enligt Svenska Kommunförbundet51 har antalet sjuk- gymnaster och arbetsterapeuter ökat kraftigt i kommunerna . Trots det bedömer de tio myndigheterna att behovet av arbetsterapeuter och sjukgymnaster är stort både och i fram- tiden. Skälen till detta är, förutom att rehabiliteringen inte når alla med behov av rehabilitering, att rehabiliteringsbehoven bland äldre förväntas öka. Variationerna i utbildningsinsatser och ambitionerna för fram- tiden är stora mellan olika kommuner och landsting. Social- styrelsen konstaterar i sin senaste lägesrapport gällande vård och omsorg om äldre52 att det på vissa håll i landet har blivit lättare att rekrytera utbildad vårdpersonal, även sjuksköterskor.