sou · GSB383d2 · 2005-01-01 00:00:00 — I många sammanhang tillämpas samma regelverk som för hjälpmedel i allmänhet. Särskilda regler som huvudsakligen rör IT-hjälpmedel finns dock i vissa sammanhang. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Avsnittet innehåller också uppgifter om vilka befattningshavare som fattar beslut om hjälpmedel liksom vilka ägarförhållanden som gäller för hjälpmedel som erhålls i olika sammanhang. IT-hjälpmedlen, liksom andra hjälpmedel, finansieras dels med offentliga medel från stat, landsting och kommun, dels med privata medel. Landstingen finansierar och tillhandahåller dels hjälpmedel för vård och behandling, dels hjälpmedel för den dagliga livsföringen. I det senare begreppet ingår personliga hjälpmedel i utbildning. Hjälpmedel för personligt bruk – landstingens ansvar Hjälpmedel för den dagliga livsföringen tillhandahålls enligt 3 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL. Ansvaret omfattar dock inte hjälpmedel inom ett område för vilket en kommun är sjukvårdshuvudman. IT-hjälpmedel inom hälso- och sjukvårdssektorn omfattar en stor variation vad avser typer av produkter. Några exempel är kommunikationshjälpmedel för närkommunikation, speciellt ut- formade inmatningsorgan till datorer för rörelsehindrade personer, förstorande videosystem, punktskriftsdisplay för synskadade, hör- apparater (analoga eller digitala), hörseltekniska hjälpmedel, tids- eller minneshjälpmedel vid kognitiva funktionsnedsättningar, med flera. IT-baserade hjälpmedel tillhandahålls genom syncentraler, hör- centraler och hjälpmedelscentraler, barnhjälpmedelscentraler, så kallade dataresurscenter/Redah-center och kommunikationcenter. har gjort en sammanställning över lands- tingens regelverk och policy för förskrivning av datorbaserade hjälpmedel och andra IT-baserade produkter. ISO-klassificeringens produktgrupper har använts som underlag. Sammanställningen visar att regelverken för dessa produkter skiljer sig från landsting till landsting. I vissa landsting kan till exempel dator förskrivas som hjälpmedel, i andra inte. Noteras kan också att personer med vissa diagnoser, såsom läs- och skrivsvårigheter/dyslexi, i vissa landsting formellt är undantagna då det gäller förskrivning av datorbaserade Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik I praktiken är dessa grupper undantagna från förskriv- ning även i flera andra landsting. Huvuddelen av IT-baserade hjälpmedel som förskrivs enligt HSL är kostnadsansvar. Landstingens hjälpmedelscentraler har oftast kvar ansvaret för kommunikationshjälpmedel efter Ädel- skatteväxlingen och syn- och hörcentralerna centralerna berördes inte av skatteväxlingen. Det varierar också mellan landstingen vilka yrkesgrupper som har rätt att förskriva IT-baserade hjälpmedel, se vidare avsnitt 9.9. Av regelverken framgår att förskrivning av IT- baserade hjälpmedel kräver särskild kompetens för bedömning av behov, val av hjälpmedel och träning i att använda hjälpmedlet. Inom landstingens hjälpmedelsverksamhet finns oftast särskilda team eller speciella enheter för IT-baserade hjälpmedel, där denna kompetens finns. När det gäller IT-baserade hjälpmedel till barn finns också data- teken, vars uppgift är att stimulera funktionshindrade barns ut- veckling genom datorlek. IT-hjälpmedlen förskrivs till personer med funktionshinder. Det innebär vanligtvis att de efter bedömning av behov och utprovning lånas ut av . När det gäller datatekens verksamhet handlar det om korttidslån av datorer och programvara. Hjälpmedel inom utbildningsväsendet – landstingens ansvar Landstingen ansvarar enligt 3 b § HSL jämför ovan för skolhjälp- medel. Skolhjälpmedel definieras i förarbetena till lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) (prop. 1992/93:159 s. 127) på följande sätt: Med skolhjälpmedel avses sådan personlig utrustning eller anpassning som elever med funktions- hinder behöver för att fungera i skolan och för att kunna använda och tillgodogöra sig läromedel. I vissa fall är skolhjälpmedlen samma typ av hjälpmedel som de som används i hemmet och/eller i arbetslivet. Det kan till exempel gälla in- och utmatningsorgan till datorer. Förskrivare är i regel samma yrkesgrupper som de som förskriver hjälpmedel för per- sonligt bruk. Eleven lånar hjälpmedlen av . Utredningens uppdrag rörande hjälpmedelsförsörjningen i ut- bildningsväsendet behandlas närmare i kapitel 7. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Kommunerna är huvudman för ett antal olika typer av (rade) hjälpmedel. Hit hör hjälpmedel för dagligt liv, produkter som tillhandahållas inom ramen för bostadsanpassningsbidrag, i vissa kommuner hjälpmedel inom utbildningsväsendet för vuxna samt hjälpmedel som tillhandahålls inom kultursektorn och utrustning som används inom så kallad daglig verksamhet (sysselsättning). Kommunerna svarar också för utrustning, till exempel datorer, i skolorna. Hjälpmedel för dagligt liv – kommunens ansvar Kommunalt finansierade IT-hjälpmedel för personligt bruk (för dagligt liv) tillhandahålls enligt hälso- och sjukvårdslagen (HSL 1982:763) eller enligt Socialtjänstlagen 2001:453. Det framgår av 18 b § HSL att kommunerna skall tillhandahålla hjälpmedel inom det område som de har ett hälso- och sjukvårds- ansvar. Det gäller hjälpmedel i särskilda boenden. Kommunerna fick i och med Ädelreformen också möjlighet att avtala med lands- tinget om att överta sjukvårdsansvaret i ordinärt boende, så kallad hemsjukvård. Landstingen kan även utan samband med överlåtelse av ansvar för hälso- och sjukvård träffa överenskommelse med en kommun inom om att kommunen skall ha ansvar för hjälpmedel till funktionshindrade. Bland IT-hjälpmedel som tillhandahålls enligt HSL finns till ex- empel passervakter (passagelarm) samt nödsändare. En passervakt är ett hjälpmedel som registrerar en rörelse från en förbipasserande. Ändamålet är övervakning och syftet är att förhindra att personer med kognitiva funktionshinder (demens) utsätts för fara genom att gå vilse. Ett annat exempel på hjälpmedel är nödsändare – som kan aktiveras av polisen för att återfinna den vilsegångna. Riktlinjer för användning av larm finns i föreskrifter (SOSFS 1997:16 (S). Förskrivare av hjälpmedel är i dessa sammanhang till exempel arbetsterapeuter och sjuksköterskor anställda inom kom- munen. Exempel på IT-produkter som tillhandahålls som en insats enligt Socialtjänstlagen, SoL, är trygghetstelefoner. Biståndsbedömare inom kommunen fattar beslut om hjälpmedel/insatser enligt SoL. Hjälpmedlen lånas eller hyrs vanligtvis ut till brukare. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Ett exempel på en ny form av IT-stöd till äldre och deras anhöriga är det så kallade Action-tjänsten inom äldreomsorgen, se även avsnitt 9.4. Kommunstyrelsen i kommun beslöt att äldre kommuninvånare och deras anhöriga utan kostnad skall erbjudas detta system. Systemet består av en persondator, In- ternetuppkoppling, programvara med instruktioner (exempelvis hur man som anhörig kan hjälpa till vid förflyttning mellan rullstol och säng), kamera för ett videomöte med personal i ett Action- center samt möjlighet till uppkoppling och kontakt med övriga familjer i ett nätverk. Beslut om insatsen fattas utifrån Kommun- fullmäktiges riktlinjer/regler och ses därmed som ett frivilligt kommunalt åtagande. IT-produkter inom ramen för bostadsanpassningsbidrag Kommunen ger också ekonomiska bidrag till produkter/utrustning inom ramen för bostadsanpassningsbidrag. Kommunerna ansvarar för anpassning och återställning av bo- städer enligt lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag med mera. Bidrag till bostadsanpassningar hålls isär från tillhandahål- lande av produkter som erhålls som hjälpmedel. Anledningen till att utredningens redovisning av regelverket för IT-baserade hjälp- medel även omfattar produkter som erhålls med bostadsanpass- ningsbidrag är att gränsen i bland är flytande mellan vilka produk- ter som erhålls som bostadsanpassning och vilka produkter som erhålls som hjälpmedel. Bostadsanpassningsbidraget är avsett för att täcka kostnader för att anpassa fasta funktioner, inte lösa in- ventarier. Hit hör till exempel så kallade Smarta-hus-installationer. I vissa fall kan det vara svårt att avgöra om en produkt skall till- handahållas som ett hjälpmedel enligt HSL eller som ett bostads- anpassningsbidrag. Exempel på IT-produkt är en spisvakt (timer) som automatiskt slår ifrån strömförsörjningen till en spis för att eliminera risk för brand. En spisvakt betraktas i allmänhet som bo- stadsanpassning. Enligt uppgift från en leverantör är spisvakter ex- empel på produkter som i bland skruvas fast. Passervakten är ett annat exempel. Passervakten betraktas vanligen som ett hjälpmedel och inte som en bostadsanpassning trots att den enligt leverantören verkligen skruvas fast. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Beslut om bostadsanpassningsbidrag fattas av kommunens hand- läggare. Den funktionshindrade brukaren är ägare av hjälpmedel/anpass- ningar som införskaffats med bostadsanpassningsbidrag. Vid eventuell flytt kan ägandet av utrustningen övergå till fastighetsägaren. IT-hjälpmedel inom utbildningsväsendet – kommunens ansvar Kommunerna tillhandahåller också som skolhuvudman utrustning och pedagogiska hjälpmedel i de kommunala skolformerna. Ut- rustning kan vara datorer och andra IT-produkter som fungerar som hjälpmedel. Skollagen (1985:1100) och vissa av skolformsför- ordningarna innehåller bestämmelser om utrustning/hjälpmedel. Det gäller till exempel grundskoleförordningen (1994:1194) sär- skoleförordningen (1995:206), samt förordningen (1980:64) om mål och riktlinjer läroplan för . Landstingens ansvar gäller personliga hjälpmedel i utbildning. Se vidare kapitel 7 som beskriver hjälpmedelsförsörjningen i utbildningsväsendet. Av kommunala bibliotek tillhandahållna IT hjälpmedel För att den som har svårt att läsa skriven text tillförsäkras till- gången till litteratur på medier som är anpassade för dem genom lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära eller konstnärliga verk. I lagen sägs följande i 17 § angående framställning av exem- plar åt synskadade med flera: Var och en får framställa exemplar i blindskrift av utgivna litterära och musikaliska verk. De bibliotek och organisationer som regeringen be- slutar i enskilda fall skall ha rätt att genom ljudupptagning med hjälp av inläsning eller överföring från en annan ljudupptagning framställa exemplar av utgivna litterära verk för utlåning till synskadade och andra funktionshindrade som inte kan ta del av verken i skriftlig form. Exemplarframställningen får dock inte avse verk, av vilka ljudupptag- ning kommit ut i handeln. Bibliotekslagen (SFS 1996:1596) stadgar ansvaret för biblioteken att ge service till läshandikappade personer. De grupper, som har rätt att låna talböcker, listas i ett avtal med Författarför- bund. I avtal mellan staten och författarförbundet () Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik finns uppräknat de grupper av personer som har rätt att låna tal- böcker: personer med läs- och skrivsvårigheter (ordblinda) hörselskadade (för hörselträning) långtidssjuka (även psykiskt sjuka) Låntagare av talböcker skall inte visa något intyg på sitt läshandi- kapp och behöver inte heller uppge av vilket skäl han eller hon be- höver talböcker, utan skall bli trodd på sitt ord. Även den som har ett tillfälligt läshandikapp får låna talböcker så länge behovet finns. i sig tillhandahålls inte som hjälpmedel. Som hjälp- medel kan tillhandahållas uppspelningsutrustning som möjliggör för lyssnaren att ta del av talbokens innehåll. Till IT-hjälpmedel som tillhandahålls via kommunala bibliotek hör uppspelningsutrustning till talböcker som i viss utsträckning lånas ut till personer med läshandikapp17. Uppspelningsutrustning (bandspelare, för ljudböcker, DAISY-spelare) anskaffas i bland av låntagaren själv, förskrivs i bland som hjälpmedel enligt HSL och lånas i vissa fall ut av – i vissa fall genom en deposition från Talboks- och , TPB. IT-hjälpmedel i daglig verksamhet Kommunalt finansierade IT-hjälpmedel/IT-utrustning förekommer också i så kallad daglig verksamhet. Daglig verksamhet är en insats enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade (LSS). Av lagens 9 § första stycket punkt 10 framgår att till insatserna för särskilt stöd och särskild service hör daglig verk- samhet för personer som saknar förvärvs- arbete och inte utbildar sig. Exempel på IT-utrustning som används i dessa sammanhang är till exempel datorer och programvara för sysselsättning, bland annat i form av kulturell, skapande verksamhet. 17 Som hjälpmedel ses i detta sammanhang utrustning för uppspelning. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik medel som förekommer i daglig verksamhet är tids- och plane- ringshjälpmedel och datorstöd för olika arbetsprocesser. Hjälp- medlen är kollektiva, d.v.s. avsedda för gemensamt bruk av delta- garna i den dagliga verksamheten. Till de statligt finansierade IT-hjälpmedlen hör hjälpmedel inom kultursektorn, hjälpmedel i arbetslivet, vissa hjälpmedel i utbild- ningsväsendet samt hjälpmedel för elektronisk kommunikation. I sammanhanget beskrivs också tidigare nämnda tjänster som upp- handlas av . Användningen av dessa tjänster förutsätter i flera fall tillgång till hjälpmedel som i vissa fall till- handahålls genom samhällets försorg. Enligt 1 § förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar lämnas stöd till tidningsföretag för utgivning av radio- och kassettidningar. Huvudman för verksamheten med taltidningar är som sorterar under . bestämmer enligt förordningens 9 § storleken av stödet. Målgrupper är synskadade och andra funktionshindrade som inte kan hålla i eller bläddra i en tidning eller som är afatiker eller dys- lektiker men som kan tillgodogöra sig samma version som de syn- skadade. IT-hjälpmedel som förekommer i dessa sammanhang är: Radiotidningsmottagare för radiosända tidningar Datorer för läsning av (Radiosända Talsyntestid- ningar för Synskadade) Radiotidningsmottagare och dator för RATS-tidningar tillhanda- hålls kostnadsfritt genom försorg. Det före- kommer att kassettbandspelare anskaffas av brukaren på egen hand. Vanligast är dock att bandspelaren tillhandahållits som hjälpmedel enligt HSL. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Med finansiellt stöd av erbjuds funktionshindra- de abonnenter kulturtidskrifter i tillgängligt format. Abonnenten kan erhålla tidskriften i intalad version på kassett eller i DAISY- format. Verksamheten bedrivs i projektform. IT-hjälpmedel i statlig utbildning Staten är huvudman för flera utbildningar som specialskolan, same- skolan och de flesta högskolorna. I sameskolan och specialskolan ansvarar utbildningshuvudmannen för utrustning och pedagogiska hjälpmedel. Högskolorna avsätter särskilda medel för pedagogiskt stöd till studenter med funktionshinder. Härigenom finansieras ofta utrustning i så kallade resursrum med exempelvis datorer, in- och utmatningsorgan för rörelsehindrade studenter, skrivstöds- och förstoringsprogram. Det är dock inte fråga om personliga hjälp- medel som sjukvårdshuvudmännen ansvarar för utan teknisk ut- rustning/hjälpmedel som tillhandahålls i studiemiljön för gemen- sam användning av studenter med funktionshinder. Särskilda former för att finansiera pedagogiskt stöd till stude- rande med funktionshinder finns även för folkhögskolorna. Folk- högskolorna kan få bidrag från Sisus och . Bi- drag från Sisus kan beviljas för IT-utrustning i skolan men inte per- sonliga hjälpmedel. Det finns inga bestämmelser om hjälpmedel i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). Av reglerings- breven till högskolorna framgår vilka medel dessa skall avsätta för särskilda stödåtgärder till studenter med funktionshinder. Lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, som trädde i kraft , har enligt 1 § till ändamål att främja lika rättigheter för studenter och sökande och att motverka diskri- minering på grund av bland annat funktionshinder. I 7 § sägs under rubriken diskriminering bland annat att en högskola inte får missgynna en student eller en sökande genom att behandla honom eller henne mindre förmånligt än vad högskolan behandlar eller skulle ha behandlat personer utan funktionshinder. Lagen (2001:1286 ) om likabehandling av studenter i högskolan har åberopats som grund för att läshandikappade studenter skall ha samma service i litteraturfrågor på högskole- och universitets- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik bibliotek som andra studenter. När studenten antagits till hög- skolestudier kan han/hon få låna kurslitteratur på ett anpassat medium från Talboks- och . Man kan välja mellan talböcker, diskettböcker, punktskriftsböcker eller förstorad text. Lånen vid TPB:s högskoleservice är kostnadsfria. Nedan lämnas en kort beskrivning av regler och ansvarsförhållan- den då det gäller IT-hjälpmedel på arbetsplatsen. En fördjupad be- skrivning återfinns i utredningens översyn av systemet för hjälp- medel i arbetslivet, se kapitel 8. Enligt lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbets- livet av personer med funktionshinder avses med funktionshinder varaktiga fysiska, psykiska eller begåvningsmässiga begränsningar av en persons funktionsförmåga som till följd av en skada eller en sjukdom fanns vid födelsen, har uppstått därefter eller kan för- väntas uppstå. Enligt arbetsmiljölagen (1077:1160) åligger det arbetsgivaren att erbjuda de anställda en god arbetsmiljö. I 2 kap 1 § stadgas att ar- betsförhållandena skall anpassas till människors olika förutsätt- ningar i fysiskt och psykiskt avseende. gäller förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp. Arbets- marknadsverket är ansvarig myndighet för stöd till arbetshjälp- medel vid nyanställning. Handläggare vid arbetsförmedlingarna be- slutar om anvisning av stöd till arbetshjälpmedel. Stödets storlek för arbetshjälpmedel är . Beloppsgränsen kan dock överskridas i vissa fall, bland annat då det rör sig om ett datorbase- rat hjälpmedel. Stöd kan utgå till den anställde och/eller till arbets- givaren. Ett bidrag för inköp anvisas och hjälpmedlet blir bidrags- mottagarens personliga egendom. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik IT-hjälpmedel vid fortsatt anställning När det gäller (IT-)hjälpmedel vid fortsatt anställning finansieras arbetshjälpmedlen av . Ansvarig myndighet för verksamheten är och försäkringskassorna. Bidrag till arbetshjälpmedel lämnas med stöd av förordningen (1991:1046) om ersättning från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring i form av bidrag till arbetshjälp- medel. Handläggare vid försäkringskassorna fattar beslut om bidrag till arbetshjälpmedel efter ansökan från den försäkrade. Liksom då det gäller arbetshjälpmedel vid nyanställning blir hjälpmedlet bi- dragsmottagarens personliga egendom. Bidrag kan utgå till den för- säkrade och/eller arbetsgivaren. En beloppsgräns finns om per hjälpmedel. Beloppsgränsen kan överskridas, bland annat i de fall beslutet gäller datorbaserade hjälpmedel. När det gäller arbetsgivaren skall denne stå för delar av kostnaderna för an- passningar som beviljats bidrag. Detta är reglerat enligt särskilda bestämmelser, se vidare kapitel 8. IT-hjälpmedel vid skyddat arbete Statlig finansiering av IT-hjälpmedel i arbetslivet sker också vid skyddat arbete, exempelvis inom . Behovet av arbetsplats- anpassningar och arbetshjälpmedel tillgodoses med stöd av den merkostnadsersättning som tillämpas för . , som är ett av staten helägt bolag, använder ett koncept med tre nivåer: 1.Grundutrustning, arbetsmiljö och produktion 2.Samhalls arbetsmiljöstandard - med hänsyn tagen till att de flesta av de anställda har ett eller flera arbetshandikapp Tillhandahållande av hjälpmedel vid OSA – skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare, regleras av samma bestämmelser som gäller för den som har en nyanställning eller fortsatt anställning enligt ovan. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Elektronisk kommunikation (tidigare alternativ telefoni) Utrustning för elektronisk kommunikation Statligt finansierade hjälpmedel för elektronisk kommunikation (tidigare kallat alternativ telefoni) tillhandahålls av landstingen. Enligt förordningen (2001:638) om statsbidrag till utrustning för elektronisk kommunikation fördelar statliga medel till landstingen. Förordningen trädde i kraft , då förordningen (1992:621) om statsbidrag till texttelefoner upphörde att gälla. Bland exempel på IT-hjälpmedel som tillhandahålls med detta stöd är texttelefoner, bildtelefoner och anhörigtelefoner. Enligt förordningens 2 § lämnas bidrag för: 1.anskaffningskostnaden för utrustning som möjliggör en dialog i realtid via ett kommunikationsnät och som skall användas av per- soner som är döva, gravt hörselskadade, dövblinda, talskadade eller språkstörda och inte, eller endast med betydande svårighet, kan kommunicera utan sådan utrustning 2.anskaffningskostnaden för sådan utrustning i de fall den skall användas av närstående personer som avses i första punkten. Med utrustning avses även datorprogram i maskinläsbar form. Be- slut om hjälpmedel för elektronisk kommunikation fattas av för- skrivare anställda hos sjukvårdshuvudmännen, till exempel läkare vid audiologisk klinik, audionom, hörselpedagog, synpedagog, döv- tolk, hörselvårdskonsulent och logoped. Hjälpmedlen lånas ut. Elektronisk kommunikation (Post- och teletjänster) Enligt instruktion SFS 1997:401 får genom upphandling tillgodose funktionshindrades behov av särskilda post- och kassatjänster samt elektroniska kommunikationstjänster. I 5 kap. 1 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation föreskrivs bland annat att PTS får förplikta teleoperatörer att till- handahålla samhällsomfattande tjänster till funktionshindrade och att tillgodose funktionshindrades behov av särskilda tjänster. Om det är särskilt påkallat med hänsyn till kostnaderna för tillhanda- hållandet skall tillgång till tjänster i stället säkerställas genom upp- handling. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik I 5 kap. 7 § lagen om elektronisk kommunikation föreskrivs bland annat att den som tillhandahåller en allmänt tillgänglig telefoni- tjänst i verksamheten skall ta hänsyn till funktionshindrades behov av särskilda tjänster. PTS har bemyndigande att utfärda föreskrifter om hur teleoperatörer skall uppfylla sin skyldighet att ta hänsyn till personer med funktionshinder. Lagen är inte tillämplig på innehåll som överförs i elektroniska kommunikationsnät med hjälp av elektroniska kommunikations- tjänster. tillgodoser PTS funktionshindrades behov av telekommunikation genom upphandling enligt lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. I 9 § i instruktionen för sägs att myndig- heten skall verka för att de handikappolitiska målen uppnås inom dess verksamhetsområde. Upphandlade tjänster inom teleområdet är : Förmedlingstjänst för texttelefoni; förmedlingstjänst för kom- munikation mellan texttelefon och taltelefonanvändare. Förmedlingstjänst för bildtelefoni; förmedlingstjänsten utför samtalsförmedling mellan tal och teckenspråk. Förmedlingstjänst för talhindrade; förmedlingstjänst med tal- stöd för talhindrade personer. Nummerupplysning; kostnadsfri nummerupplysning för funk- tionshindrade som har svårt att använda den publika telefon- katalogen. Sjukvårdsupplysning på texttelefon; sjukvårdsupplysning för texttelefonanvändare. Informationtjänst genom databasnät. Nät av databaser med sär- skild utformning för att möjliggöra gruppdiskussioner och göra viktig samhällsinformation tillgänglig för döva, dövblinda, syn- skadade och andra funktionshindrade. eller den enskilde är i allmänhet ägare av kommunika- tionsutrustning som används tillsammans med de tjänster upphandlar.