sou · GSB366 · 2005-01-01 00:00:00 — Har på grund av förordnande av samma person förmånstagaren tidigare erhållit sådant förvärv, som jämlikt 37 § 2 mom. är i beskattnings- hänseende likställt med gåva, får likväl från värdet av vad som inom loppet av tillfallit förmånstagaren ej avräknas mer än ett belopp som motsvarar sex gånger prisbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring under vilket skattskyldighet inträdde för det senaste förvärvet. Vad som på grund av insättningar av samma person i ränte- och kapitalförsäkringsanstalt på en gång tillfaller någon såsom för- månstagare skall denne anses erhålla på grund av en och samma försäkring, och skall så anses som om försäkringen tagits vid tiden för den första insättningen och på villkor att premiebetalning skolat ske i den ordning, vari insättningarna i anstalten skett eller enligt avtal mellan anstalten och försäkringstagaren skolat äga rum. Skattskyldighet enligt första stycket föreligger inte för rätt till pension som utgår på grund av pensionsförsäkring. Skattskyldighet föreligger inte heller för rätt till livränta som utgår på grund av annan försäkring än pensionsförsäkring i den mån vad som på grund av förordnande av samma person tillfallit den berättigade inte överstiger . Angående vad som förstås med kapitalförsäkring och pensions- försäkring stadgas i 58 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229). Vad i första och andra styckena här ovan sägs skall, även om förmånstagarförordnande i enlighet med lagen om försäkringsavtal icke föreligger, äga tillämpning jämväl i fråga om vad som tillfallit någon på grund av statens grupplivförsäkring eller jämförbar av eller enskild arbetsgivare avtalad grupplivförsäkring eller på grund av sådan förmån från kommun, som motsvarar statens grupplivförsäkring, även om förmånen inte utgår på grund av försäkring. Vad som vid en försäkringstagares död tillfaller någon på grund av förordnande som avser utländsk försäkring skall vid beräknande av arvsskatt behandlas som om det hade tillhört boet och tillagts förmånstagaren genom testamente. Har försäkringen tagits för olycksfall eller sjukdom eller är fråga om en sådan försäkring som – om den inte hade varit utländsk – skulle ha uppfyllt de förutsätt- ningar som anges i andra stycket a), tillämpas bestämmelserna i det stycket. För rätt till pension på grund av en utländsk försäkring som skall behandlas som pensionsförsäkring vid inkomsttaxeringen föreligger inte skattskyldighet. Vid övriga förvärv av livränta på grund av utländsk försäkring tillämpas bestämmelserna i fjärde stycket andra meningen. Med utländsk försäkring förstås en försäkring som har medde- lats i en utomlands bedriven försäkringsrörelse. Skattskyldighet föreligger inte för rätt till pension på grund av pensionssparavtal enligt 1 kap. 2 § lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande. När behållning på pensionssparkonto skall tas upp som en tillgång i dödsboet och avskattning skall ske enligt 58 kap. 33 § inkomstskattelagen skall behållningen tas upp till halva värdet. 13 § 1 mom. Vid beräknande av behållning i Vid beräkningen av behåll- ningen i ett dödsbo gäller 1) att bland boets tillgångar 1) Egendom, som den avlidne inräknas egendom, vartill den innehaft på livstid med sådan rätt avlidne på livstid haft i 8 § första som avses i 8 § första stycket stycket avsedd rätt; räknas som tillgång. 2) att bland boets tillgångar 2) Egendom som den avlidne icke inräknas egendom, vilken av innehaft med sådan rätt som den avlidne innehafts med sådan avses i 8 § andra stycket räknas inte som tillgång. 3) Som skuld räknas inte a) skuld för vilken under 2 avsedd tillgång på grund av 4) att bland boets skulder icke b) belopp, som skall betalas i avsedd egendom på grund av b) belopp, som skall betalas i 13 § 2 mom. 8 Vid beräknande av behållning i kvarlåtenskap, som avses i 4 § andra stycket, får avdrag från anges i 4 § andra avdrag endast göras för skulder egendomen göras endast för de som hänför sig till dessa på skulder som kan hänföras till reparation eller underhåll av den avgifter dras av. om fråga är om förvärvsverksamhet, lönekostnader, skatter och avgifter som belöper på förvärvsverksam- heten. 15 § 1 mom.9 Andel, som vid bodelningen skall tillfalla efterlevande make, beräknas till hälften av makarnas behållna giftorättsgods. Den efterlevande makens andel skall dock beräknas i enlighet med en bodelningshandling som ges in i skatteärendet under förutsättning att bodelningen förrättas enligt lag. Med bodelning likställs det fall att i skatteärendet föreligger 8Senaste lydelse 1988:1516. 9Senaste lydelse 1987:1206. 1.skriftligt avtal, varigenom efterlevande make och de som vid avtalstillfället, näst denne, har rätt till arv eller testamente, enligt lag har bestämt vad som skall tillkomma den efterlevande med äganderätt och med fri förfoganderätt, 2.skriftlig uppgift, utvisande att efterlevande make och sådan efterarvinge eller testamentstagare som avses i punkten 1, vari 12 kap. 3 § tillämpats. Är äldre tillämplig å förmögenhetsförhållan- dena i boet, beräknas den andel, som tillfaller efterlevande makes såsom fördel, giftorätt och , till hälften av den gemen- samma behållningen i boet, där den inte enligt lag annorlunda bestämt vid boskifte och däröver i skatteärendet föreligger behörigen upprättad handling. Med boskifte likställs sådant avtal som avses i första stycket 1. För efterlevande makes sålunda beräknade andel erlägges ej arvsskatt. När efterlevande makes enskilda egendom enligt 20 kap. 4 § antecknas i bouppteckning, skall vid dess värdering 20–27 §§ äga motsvarande tillämpning. Om bodelning skall äga rum enligt sambolagen (2003:376), skall den andel som skall tillfalla den avlidnes sambo vid fördelning av bostad och bohag beräknas till hälften av den behållna egenomen om inte annat följer av 18 § andra stycket nämnda lag eller andelen blivit enligt lag annorlunda bestämd vid bodelning över vilken i behörig ordning upprättad handling föreligger i skatteärendet. För sambons sålunda beräknad andel erläggs inte arvsskatt. När en sådan handling som När en sådan handling ges in avses i första stycket ges in till till gäller vad som stadgas i 15 § 3 mom. stadgas i 15 § 3 mom. dödsbo, som avses i 15 § 1, 1 a dödsbo, som avses i 15 § 1, 1 a 10Senaste lydelse 2003:646. 11Senaste lydelse 2003:646. och 2 mom. eller av sådan och 2 mom. eller av sådan handling, som avses i 15 a §, handling, som avses i 15 a §, anstånd med skattens fast- ställande, om arvinge, universell gör framställning om det i ställning om det i samband med samband med ingivande av bo- ingivande av bouppteckning för uppteckning för inregistrering. Anstånd skall bestämmas från det bouppteckningen senast skolat vara ingiven. Ställes eller, om anstånd redan beviljats, före anståndstidens utgång nöjaktig säkerhet för det belopp, vartill skatten uppgår vid lotternas beräkning enligt lag eller testamente, må anstånd medgivas högst från det bouppteckningen senast skolat vara ingiven. Anstånd som sagts skall inte föranleda uppskov med På framställning av delägare, den, som vid sin död ej hade den, som vid sin död ej hade hemvist i riket, skall för hemvist i riket, skall för förrättande av sådan delning av förrättande av sådan delning av dödsbo, som avses i 15 § 1 eller dödsbo, som avses i 15 § 1 eller 15 a §, 15 a §, melserna i första och andra och andra styckena skola äga eller testamentstagare före döds- fallet erhållit av den avlidne. Vid uppskattning av egendom skall lända till efterrättelse i 21–24 c §§. uttages efter deklaration, i denna marknadsvärde avses den betal- upptaget värde, så framt icke ning som dödsboet eller givaren föreskrifterna i 21, 22 eller 23 § skulle ha fått om tillgången bjudits ut på marknaden efter Nyttjanderätt eller rätt till förmån, som av arvlåtaren stiftats tas upp till sitt uppskattade värde. Att i vissa fall skatt skall utgå I 27 § finns bestämmelser om efter lägre värde än nu sagts, där- att skatt i vissa fall skall tas ut på om stadgas i 27 §. ett lägre värde. Vid tillämpning av bestämmel- Vid tillämpning av 21–24 c §§ serna i 21–27 §§ skall vad som och 43 § tredje stycket har termer och uttryck samma betydelse och om byggnad som är lös egendom. inkomstskattelagen (1999:1229) Värderingen görs med hänsyn till förhållandena då skattskyldig- tiden för skattskyldighetens in- Där jämlikt 19 § skatt skall beräknas efter sammanlagda vär- det av skilda förvärv, uppskattas det tidigare förvärvet med hänsyn 12 Senaste lydelse 1973:1104. till förhållandena vid den i fråga om sistnämnda förvärv för varje särskilt fall angivna tiden. Om ett bokslut har upprättats i nära anslutning till skattskyldig- hetens inträde, kan detta tjäna som ledning för värdering av näringsverksamheten. Värdet för en fastighet i skall som avses i 21 §, utgöras av taxeringsvärdet året före skattskyldighetens inträ- de om inte annat framgår av be- stämmelserna i 22 a § eller 24 a och b §§. Sådana tillbehör till fastighet som avses i 2 kap. 3 § jorda- balken skall tas upp särskilt och värderas för sig enligt reglerna om värdering av näringsverksamhet 24 a –c §§. Om en fastighet innehas med tomträtt, utgörs dess värde av den del av taxeringsvärdet som avser byggnad. Värdet för en privatbostads- fastighet utomlands utgörs av av marknadsvärdet. Näringsfastighet skall under de förutsättningar som anges i 24 § värderas enligt de särskilda värderingsreglerna för närings- verksamhet i 24 a–c §§. Fastighet som saknar taxerings- värde skall värderas särskilt i enlighet med de bestämmelser som gäller vid fastighetstaxering- Detta gäller även sådan fastighet som enligt 3 kap. fastig- hetstaxeringslagen (1979:1152) inte är skattepliktig. Särskild värdering behövs dock inte om det är uppenbart att taxerings- enhetens värde understiger . Om en taxeringsenhets värde har ändrats eller om någon annan förändring har skett efter den tidpunkt, som närmast föregående års taxeringsvärde avsett, men före skattskyldighetens inträde och är förhållandena sådana att ny taxering skall ske 2–5 §§ alltid fastställas om värdeför- enligt de grunder som gäller för bestämmande av taxeringsvärde året före det år då denna tidpunkt inföll. Föreskrifterna i 22 § andra stycket skall därvid tillämpas. Värdering enligt denna paragraf görs av . Skattskyldig, boutredningsman eller testamentsexekutor skall lämna de upplys- ningar som behövs för prövning av frågan om huruvida särskilt värde skall bestämmas samt lämna de uppgifter som behövs för att sådant värde skall kunna beslut enligt denna paragraf får inte över- klagas. Aktier som är inregistrerade vid svensk börs eller som noteras på motsvarande sätt vid utländsk börs, andelar i investeringsfonder samt andra värdepapper än aktier som omsätts marknadsmässigt och är av det slag som anges i 48 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229) tas upp till det noterade värdet. Svenska och utländska aktier som inte är av det slag som avses i första stycket men som är föremål för marknadsmässig omsättning med regelbundna noteringar om avslut tas upp till det noterade värdet. Finns i ett bolag skilda aktieslag av vilka ett eller flera är börsnoterade eller är föremål för sådan notering som avses i andra stycket, skall de aktier i bolaget som inte är noterade tas upp till samma värde som de noterade aktierna. Är flera aktieslag noterade, skall de icke noterade aktierna tas upp till samma värde som de noterade aktierna som har den lägsta kursen. Om det vid värdering enligt de föregående styckena bedöms att det noterade värdet inte motsvarar vad som skulle kunna påräknas vid en försäljning under normala förhållanden, får i stället priset vid en sådan försäljning läggas till grund för värderingen. Aktier som inte omfattas av bestämmelserna i första – tredje styckena samt andelar i ekono- miska föreningar och handels- bolag skall värderas enligt de särskilda värderingsreglerna för näringsverksamhet i 24 –24 c §§. Fordran uppskattas till sitt kapitalbelopp jämte upplupen ränta för tid, som avses i 21 §. Är fordringen inte förfallen och skall ränta på fordringen inte beräknas för tiden före förfallodagen, uppskattas fordringen till belopp, som utgör dess värde vid nämnda tid enligt den vid denna lag fogade tabellen I. Osäker fordran uppskattas till belopp, varmed den kan beräknas inflyta. Värdelös fordran anses inte utgöra tillgång. Den omständigheten att gäldenären är delägare i dödsboet föranleder inte fordringens uppskattande enligt andra grunder än som annars är tillämpliga. Värdet av utländsk valuta beräknas till den växelkurs som gällde för skatt- skyldighetens inträde. Om sådan kurs inte finns eller kan av annan anledning värdet inte beräknas efter denna grund, bestämmer regeringen eller den myndighet regeringen förordnar, hur beräkningen skall ske. Värdet av en andel i en ekono- misk förening, vars behållna till- gångar vid likvidation endast delvis skall skiftas mellan med- lemmarna, utgörs av det värde som motsvarar den del av före- ningens förmögenhet som skulle ha belöpt på andelen om före- ningen hade trätt i likvidation. Privatbostadsrätt tas upp till ett värde som motsvarar medlem- mens eller delägarens andel i föreningens eller bolagets behållna förmögenhet beräknad med utgångspunkt i det värde som föreningens eller bolagets fastighet skall tas upp till enligt 22 och 22 a §§ och med hänsyn till föreningens eller bolagets övriga tillgångar och skulder enligt senaste bokslut. Värdet på tillgångarna och skulderna skall vid arvsskattens beräkning minskas . Detta gäller dock inte tillgångar och skulder som ingår i en näringsverksamhet som omfattas av bestämmelsen i 24 c § och inte heller begravnings- och bouppteckningskostnader. Vid värderingen av en enskild näringsverksamhet skall bestäm- melserna i 24–24 c §§ tillämpas. Tillgångar och skulder som ingår i en enskild närings- verksamhet enligt 13 kap. in- komstskattelagen (1999:1229), onoterade aktier samt andelar i ekonomiska föreningar och handelsbolag skall värderas enligt bestämmelserna om substansvär- dering i 24 a och 24 b §§ och om nedsättning av substansvärde i 24 c § om inte annat anges nedan. Som tillgång i näringsverk- samhet skall inte räknas – småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet som på grund av ägarens begäran enligt 2 kap. 9 § tredje stycket inkomstskattelagen är närings- fastighet, eller – den del av en näringsfastighet som inrymmer en bostadslägenhet som används eller är avsedd att användas av fastighetsägaren för eget eller närståendes boende. Detta gäller även om bostads- lägenheten ägs indirekt genom ett aktiebolag eller en ekonomisk förening. och byggnader, som är belägna på en ort och av fastighetsägaren regelbundet upp- låts för fritidsändamål till annan än närstående (fritidsuthyrning), skall, om de inte utgör tillgångar i näringsverksamhet, tillsammans behandlas som näringsfastighet under förutsättning att a) egendomen ingår i en eller flera småhusenheter eller i en eller flera lantbruksenheter enligt 4 kap. 5 § första stycket fastighets- taxeringslagen (1979:1152) och b) fastighetsägarens fritidsut- hyrning på orten av sådan tillgång, som avses under a) och inte utgör tillgång i närings- verksamhet, omfattar minst tre småhus eller tomter avsedda för småhus som ägs av annan än fastighetsägaren. Som närstående räknas för dödsbo: dödsbodelägarna och dem närstående personer och för fåmansföretag och fåmanshan- delsbolag: företagsledare och del- ägare i företaget samt dem närstående personer. Skuld för pensionsutfästelse får endast tas upp om skulden har 28 kap. 3–4 §§ Pensionsutfästelse som inte har tryggats på sådant sätt får tas upp som skuld om den avser annan arbetstagare än den som har bestämmande inflytande över företaget i den mening som avses i 5 § lagen (1967:531) om trygg- ande av pensionsutfästelse m.m. Borgensförbindelse, för vilken betalningsskyldighet ännu inte har inträtt, liksom annan vill- korlig skuld får inte tas upp. Vid värderingen av aktier och andra andelar skall bestämmelsen i 24 c § tillämpas endast i den mån tillgångarna ingår som ett led i en rörelse. Tillgångar i näringsverksam- heten, får värderas till det lägsta värde som kan godtas enligt god redovisningssed inom det slag av verksamhet som tillgångarna är nedlagda i om inte annat anges nedan. Näringsfastighet i som inte utgör lagertillgång skall tas upp till taxeringsvärdet. Bestäm- melserna om tidpunkten för värderingen m.m. i 22 § och om 22 a § skall då tillämpas. Näringsbostadsrätt tas upp till ett värde som motsvarar medlem- mens eller delägarens andel i föreningens eller bolagets behållna förmögenhet beräknad med utgångspunkt i det värde som föreningens eller bolagets fastig- hets taxeringsvärde enligt 22 eller 22 a § och med hänsyn till föreningens eller bolagets övriga tillgångar och skulder enligt senaste bokslut. Inventarier och lagertillgångar tas upp till det skattemässiga värdet. I fråga om lagertillgångar får skäligt avdrag göras för prisfallsrisk. Lagerfastighet tas dock upp lägst till taxerings- värdet. I den mån värderingen skall omfatta tillgångar som avses i 23 § första – tredje styckena, skall värdet av dessa tillgångar anses motsvara vad som skulle tas upp vid en tillämpning av bestäm- melserna i första – fjärde styckena samma paragraf. Medel, på skogskonto, skogs- skadekonto, eller upphovsmanna- konto, tas upp med ett belopp som motsvarar halva behållningen på kontot. Har en andel i ett handelsbolag ett negativt värde, får detta avräknas till för delägare som inte har förbehållit sig ett begränsat ansvar för bolagets förbindelser. Skulder i näringsverksamhet får tas upp till det högsta värde som kan godtas enligt god redovisningssed om inte annat anges nedan. Latenta skatteskulder får i andra fall än som följer av 24 a § sjunde stycket endast tas upp för avsättning till fond som har gjorts enligt föreskrift i lag eller annan författning och avdrag har med- givits vid inkomsttaxeringen för avsättningen. I sådana fall får halva det avsatta beloppet tas upp som skuld. Skuld för pensionsutfästelse skall beräknas enligt bestämmel- sen i 3 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. Kapitalvärdet av skuld, som inte är förfallen och på vilken ränta inte skall beräknas för tiden före förfallodagen och kapital- värdet av förpliktelse som innefattar skyldighet att utge undantagsförmåner, livränta eller därmed jämförlig avgift till annan, skall beräknas på samma sätt som stadgas i 23 a och 23 b §§ angående beräkningen av kapitalvärdet av fordran eller av ränta, avkomst, förmån eller annan rättighet. Avsättning till framtida utgifter som godtas vid inkomsttaxeringen får tas upp som skuld. Stöd med villkorlig åter- betalningsskyldighet som avses i 29 kap. 9–13 §§ inkomstskatte- lagen (1999:1229) får tas upp som skuld. överstiger värdet av skulderna i naden sättas ned till 0 vid beräkning av arvsskatten. Har fast egendom efter den börsnoterade aktier eller andra på väsentligen nedgått i värde på obligationer eller därmed jäm- grund av allmän nedgång i det ekonomiska läget eller har å börs eller eljest i marknaden noterad eller mer mellan den tidpunkt som avses i 21 §, och dagen för beslut och den tidpunkt, som avses i 21 §, nedgått i värde med en fjärdedel efter ansökan medge att skatt för 13 Senaste lydelse 1974:857. egendomen uppskattas efter ovan egendomen skall tas ut med i denna lag stadgade grunder, ledning av det noterade värdet på skatten för sådana lotter i boet, om vilkas beskattande är fråga, till sammanlagt minst 3 000 yttrats, det noterade värdet dagen eller testamentsexekutor medgiva, att skatten skall utgå efter lägre värde än det, vartill egendomen eljest skall uppskattas. Ansökan som i denna paragraf sägs skall för att kunna upptagas skatten på egendomen skall ges in till prövning vara till regeringen ingiven innan beslut om skattens om fastställande av skatt. intyg enligt 26 § tredje stycket om k l a s s Från lott som tillkommer barn, efterlevande make, sambo, barn, avkomling till barn, make och avkomling till barn, make och sambo till barn och efterlevande make eller sambo till avlidet make eller sambo till avlidet barn och förälder får skattefritt Detta gäller även om gäller även om barnet eller följd av adoption förlorat sin arvsrätt efter arvlåtaren. På lott som tillkommer den annan än som sägs i föregående sambo tas arvsskatt inte ut. skattefritt avdrages från lott som tillkommer annan i klass I 70 000 14 Senaste lydelse 2003:1198. kronor och från lott, som beska- ttas enligt klass II eller klass III, av för varje helt avkomling till avlidet barn vid år eller del därav, som då återstod till dess nämnda ålder fyllt , avdrages ytterligare för varje helt år eller del därav, som då återstod till dess sagda ålder uppnås. barn, som före fyllda barn, som före fyllda avlidnes hem och därvid erhållit avlidnes hem och därvid erhållit vård och fostran som eget barn. vård och fostran som eget barn. Högre avdrag än enligt andra Högre avdrag än vad som sägs stycket får ej åtnjutas i fråga om i första och andra styckena får vad som erhålles från samme inte åtnjutas i fråga om vad som arvlåtare eller testator, även om erhålls från samme arvlåtare eller det erhålles vid skilda tillfällen. testator, även om det erhålls vid Till k l a s s I I hänföres annan sådan som avses i klass I eller III. Till k l a s s I I I hänföras som fastställts av regeringen eller stiftelse med huvudsakligt syfte utan att hava till syfte att i sin har till främsta syfte att anordna där fråga är om svensk juridisk person och skattebefrielse ej åtnju- tes jämlikt 3 §. Från skattelott, som anges i 2 mom. sägs, 11 § 2 mom. medges inte avdrag efter den klass, gällande för enligt första eller andra stycket. dödsboet eller för mottagaren av det legat varom fråga är, som enligt andra stycket. avdrag enligt första, andra eller Denna skall jämnas till närmast öretal uppkommer vid beräk- ning av skatt, skall skatten jämnas nedåt till närmast hela skatt, skall skatten jämnas nedåt till närmast hela krontal. Skatten beräknas enligt följande skalor. Skattepliktig lott, kr. Arvsskatt, kr. 300 000 – 600 000 Skattepliktig lott, kr. Arvsskatt, kr. 70 000 – 140 000 Skattepliktig lott, kr. Arvsskatt, kr. 90 000 – 170 000 Har efter det beslut meddelats om fastställande av skatt a)kännedom erhållits om förut icke känt testamente; b)testamente, förordnande enligt lagen (1927:77) om försäkrings- avtal om insättande av förmånstagare eller motsvarande förord- 15 Senaste lydelse 1987:1206. nande som avser utländsk försäkring, vartill hänsyn tagits vid skatteärendets prövning, blivit genom lagakraftvunnen dom helt eller delvis förklarat ogillt; c)genom lagakraftvunnen dom eljest blivit bestämt angående delningen av egendom i dödsbo, där skatten fastställts med ledning av handling, som avses i 15 § 1, 1 a och 2 mom., 15 a § eller 16 §; d)omständighet inträffat som föranleder tilläggsbouppteckning; e)kännedom erhållits angående vid tiden för skattskyldighetens inträde föreliggande omständighet, som föranleder, att i deklara- tion uppgiven behållning eller egendom bort upptagas eller fördelas annorledes än i deklarationen angivits; f)kunskap vunnits om förhållande, som föranleder tillämpning av 19 §; g)klarhet vunnits om hur arvet slutligen skall fördelas i sådana fall som avses i 18 §; h)kunskap vunnits om att sådan delning som avses i 15 § 1 a mom. har skett; och hade, om hänsyn tagits till omständighet som avses, för någon lott skatt skolat gäldas utöver vad för beräknats, skall efterbeskattning ske med sålunda felande belopp. Skattskyldighet inträder, såframt ej annat följer av vad som i nästa stycke sägs, då gåvan blivit fullbordad eller handling, innefattande giltig utfästelse om gåva av lös egendom överlämnats till mottagaren.