sou · GSB371d5 · 2005-01-01 00:00:00 — ka bakgrunden i ungdomarnas familjer hade det varit nödvändigt att ställa ett antal frågor. Det finns en risk att många ungdomar inte har så mycket information om sin familjs socioekonomi att de hade kunnat svara på alla frågor med ett stort internt bortfall som följd. Vi har därför valt att begränsa oss på ett fåtal frågor, där vi för- väntade oss att de flesta ungdomarna skulle kunna svara på dem. Vi fokuserar på föräldrarnas anknytning till arbetsmarknaden så som den såg ut då undersökningen genomfördes. Tabell 6.6.a Föräldrarnas sysselsättning – Vad gör din pappa? Vad gör din mamma? Yrkesarbetar ej avser studerande, arbetslös, hemmaman/hemma- fru, pensionerad, pappaledig/mammaledig, långtidssjukskriven, inte i livet, annat. Tabellen visar i vilken utsträckning ungdomarnas föräldrar yrkesarbetar. När det gäller papporna yrkesarbetar cirka tre av fyra, både i undersöknings- och i jämförelsegruppen. Däremot skiljer sig grupperna åt med avseende på mammornas yrkesarbete. I jäm- förelsegruppen är lika många mammor som pappor yrkesarbetande. I undersökningsgruppen är knappt hälften av mammorna yrkes- arbetande och nästan lika många yrkesarbetar inte. Vad gör då de mammor som inte yrkesarbetar? I det följande redovisas jämförelsegruppens siffror inom parantes. I undersök- ningsgruppen är 6,7 (3,1) procent hemmafruar, 6,7 (4,0) procent studerande, 3,3 (2,8) procent arbetslösa, 5,0 (2,3) procent pensio- nerade, 1,7 (0,6) procent mammalediga, 11,7 (4,5) procent långtids- sjukskrivna, 6,7 (1,1) procent är inte i livet och 5,0 (1,4) procent gör annat. I samtliga grupper är siffrorna högre i undersöknings- gruppen. Skillnaden är störst i gruppen långtidssjukskrivna. Av ungdomarna i undersökningsgruppen har för- äldrar som båda är yrkesarbetande jämfört i jäm- förelsegruppen (Chi2, p=.000).Ungdomarna i undersökningsgrup- pen hade vidare i en yrkesarbetande och en icke yrkesarbetande förälder jämfört i jämförelse- gruppen (Chi2, p=.004). Varken pappa eller mamma yrkesarbetade i i undersökningsgruppen och i i jäm- förelsegruppen (Chi2, p=.070). I de fall då ungdomarna har angett föräldrarnas yrke, har vi delat in uppgifterna enligt Standard för svensk yrkesklassificering, SSYK 96, som är framtagen för att klassificera personer efter det arbete som de utför. SSYK 96 bygger på den internationella klassifika- tionen ISCO-88 (International Standard Classification of Occupa- tions 1988) samt EU-varianten ISCO-88 (COM). Yrkesklassificeringen omfattar tio kategorier: 1ledningsarbete inklusive egna företagare 2arbete som kräver teoretisk specialkompetens 3arbete som kräver kortare högskoleutbildning 5service-, omsorgs- och försäljningsarbete 6arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske 7hantverksarbete inom byggverksamhet och tillverkning 8process- och maskinoperatörsarbete, transportarbete mm 9arbete utan krav på särskild yrkesutbildning SOU 2004:71 Bilaga 3 Tabell 6.6.b Föräldrarnas sysselsättning – yrkesklassificering I tabell 6.6. har ytterligare två kategorier adderats, kategorierna 10 och 11. I kategori 10 återfinns alla föräldrar som yrkesarbetar, men som inte har kunnat klassificeras på grund av bristande uppgifter. Kategori 11 avser studerande, arbetslösa, hemmaman/hemmafru, pensionerad, pappaledig/mammaledig, långtidssjukskriven, inte i livet och slutligen annat. När det gäller pappornas yrkesklassificering är fördelningen mel- lan yrkeskategorierna tämligen lika i båda grupperna. Något fler pappor i undersökningsgruppen i ledningsarbete/egna företagare än i jämförelsegruppen. I undersökningsgruppen arbetar färre pappor med arbeten som kräver teoretisk specialkompetens och något färre med arbete som kräver kortare högskoleutbildning. När det gäller mammornas yrkesklassificering finns några tydliga skillnader mellan undersöknings- och jämförelsegruppen. Jämfört med jämförelsegruppen finns i undersökningsgruppen färre mam- mor i ledningsarbete/egna företagare, i arbeten som kräver kortare högskoleutbildning och i service-, omsorgs- och försäljningsarbete. Ungdomarna tillfrågades om sitt senaste betygsdokument. Det visade sig att eleverna hade en mycket osäker uppfattning om an- talet MVG (mycket väl godkänd), VG (väl godkänd), G (godkänd) eller IG/streck (icke godkänd) i sitt senaste betygsdokument. Som en följd av detta var det interna bortfallet tämligen stort liksom att svarskategorin vet ej var tämligen vanlig. Detta förklaras huvud- sakligen av att eleverna får betyg efter olika kursmoment och den totala betygsprofilen blir svår att överblicka. Denna osäkerhet är viktig att påminna om när det senare visade sig att det inte förelåg några statistiskt säkerställda skillnader med avseende på betyg mellan de ungdomar som sålt sex och de som inte sålt sex. Ungdomarna tillfrågades både om de var rökare och hur många cigaretter de rökte . Tabell 6.7 Röker du? Har aldrig rökt. Har rökt tidigare, Röker, men inte Knappt hälften av flickorna och drygt hälften av pojkarna uppgav att de hade rökt. Det var ingen skillnad i rökvanorna mellan flickorna i de två grupperna, tabell 6.7. Däremot fanns det en skillnad mellan pojkarna i de två grupperna. Denna skillnad bestod i att fler över huvud taget rökt samt att de som rökte gjorde det i större utsträckning inom gruppen pojkar som sålt sex. Detta förstärktes av att de som rökte , bland såväl pojkar som flickor, rökte signifikant fler cigaretter per dag jämfört med de ungdomar som inte sålt sex, tabell 6.8. Tabell 6.8 Hur många cigaretter röker du ? Majoriteten av såväl ungdomarna som sålt sex som de som inte sålt sex hade druckit en drink. En drink definierades som en halv flaska öl, ett glas vin eller ett glas starksprit motsvarande . Bland ungdomarna som inte sålt sex svarade av flickorna och av pojkarna att de druckit en drink. Motsvarande siffror bland de ungdomar som sålt sex var av flickorna och av pojkarna. Inga skillnader var statistiskt säkerställda. Skillnader var det dock med avseende både på vid vilken ålder som alkoholdebuten skedde och på konsumtionen av alkohol. Såväl flickorna som pojkarna som uppgav att de sålt sex alkoholdebu- terade signifikant tidigare jämfört med ungdomarna som inte sålt sex, tabell 6.9. Bilaga 3 SOU 2004:71 Tabell 6.9 Ålder när man drack första drinken 12–14 år 15–17 år *Chi2 eller exakt test Debutåldern var bland ungdomarna i gruppen som inte sålt sex (flickor 14,7 och pojkar 14,6) och 13,2 bland de ungdomar som sålt sex (både flickor och pojkar 13,2). Skillnaden mellan såväl flickor som pojkar var statistiskt säkerställd (t-test, p<.001). De ungdomar som sålt sex hade en betydligt högre aktuell alkoholkonsumtion jämfört med alla de ungdomar som inte sålt sex, tabell 6.10. Mest tydligt blir detta om man ser på andelen ungdomar som dricker alkohol mer än en gång . Bland flickorna som sålt sex har druckit alkohol jämfört bland flickorna som inte sålt sex. Bland pojkarna var motsvarande siffror respektive . SOU 2004:71 Bilaga 3 Färre än 5 gånger 5–10 gånger 2–3 gånger 2–4 gånger *Chi2 eller exakt test Ungdomarna fick besvara en serie frågor om regelbrott i skolan och i samhället. Dels om de hade gjort något av de regelbrott som fanns på listan, hur gamla de var första gången samt hur ofta de gjort samma regelbrott . Bilaga 3 SOU 2004:71 Tabell 6.11 Regelbrott. Jämförelse ungdomar som ej sålt respektive sålt sex Har du gjort något av N= 1875–1979 ..stulit något till ett värde av mer än tusen ..brutit sig in någon- stans för att stjäla ..blivit inkallad till rektorn för att du gjort ..smitit från betal- ningen på bussen, tåget eller liknande? ..skolkat från skolan? ..varit borta en hel natt utan att dina föräldrar ..stulit en bil eller en ..haft en våldsam upp- görelse med lärare? ..har du köpt sexuella ..använt hasch eller ..använt något av kokain, heroin, amfe- droger som ecstasy? *Chi2 eller exakta Beträffande självrapporterade regelbrott var ungdomarna i under- sökningsgruppen signifikant mer belastade i alla avseenden utom förekomsten av skolk i jämförelse med jämförelsegruppen. Till exempel var det mellan fyra till sex gånger vanligare att man stulit något eller gjort inbrott. Likaså var det betydligt vanligare att man prövat/använt tyngre droger, framför allt bland flickorna. Vanligast var att skolka eller smita från betalning på bussen eller dylikt. Ung- domarna i undersökningen rapporterar i stor utsträckning gratis- åkning på allmänna kommunikationsmedel samt skolk från skolan. I undersökningsgruppen var allvarliga kriminella handlingar så- som stölder och inbrott vanligare bland pojkarna medan miss- bruket var något mer utbrett bland flickorna. säkerställda skillnaderna återfanns beträffande inbrott (Chi2 6.787, p=.009) samt att köpa sexuella tjänster (exakta test, p=.009). I bägge fallen var detta vanligare bland pojkarna. 6.2.3.4 Psykisk hälsa – aktuella bekymmer och problem Ett antal frågor ställdes om aktuella bekymmer och problem som ungdomarna upplevt under . Man kan se det som en skattning av deras aktuella psykiska hälsa. Frågorna gavs i form av fyra svarsalternativ; stämmer inte alls, stämmer lite grand, stämmer ganska bra och stämmer mycket bra. Tabell 6.12 Aktuella bekymmer och problem N= 1951–1953 .. känt att allting är .. har haft sömn- .. känt dig olycklig .. känt hopplöshet med .. känt dig stel eller .. bekymrat dig mycket över saker och ting? Ungdomarna som sålt sex rapporterade både mer bekymmer och problem än ungdomarna som inte sålt sex. Inom samtliga frågor uppgav såväl flickor som pojkar bland de som sålt sex större svårigheter. Endast beträffande bekymrat dig mycket över saker och ting, hos bägge könen, samt känt dig olycklig och nere, bland pojkar nådde skillnaderna inte en statistiskt säkerställd skillnad. Att känna sig stel och spänd var det som skiljde grup- perna mest åt och detta gällde såväl mellan flickor som pojkar. Sömnsvårigheter var också betydligt vanligare bland de ungdomar som sålt sex. Ungdomarna fick svara på en serie frågor om hur nöjda de var med hur de fungerade i olika sammanhang, ett mått på deras självbild. Svarsalternativen följde en sjugradig skala från 1=inte alls nöjd till 7=mycket nöjd. I princip hade såväl flickor som pojkar i de båda grupperna en tämligen likartad självbild och det fanns nästan inga statistiskt säkerställda skillnader vare sig mellan flickorna eller pojkarna i de två grupperna. Endast flickorna som sålt sex uppgav en signifikant lägre förmåga till att känna med och förstå andra. Att notera i tabell 6.12. är att medelvärdet inom många variabler var högre (mer nöjd) för ungdomarna som sålt sex jämfört med dem som inte gjort det. Tabell 6.13 Hur nöjd är du med hur du fungerar i olika sammanhang? Hur nöjd är du med hur du fungerar i olika N= 1951–1953 ...din förmåga att känna med och förstå ... dina färdigheter och ... hur social du är ... ditt oberoende och din förmåga att fatta ... ditt deltagande i ... din förmåga att ... din förmåga att ta ... din pålitlighet när ... hur attraktiv du är för det motsatta könet 6.2.3.6 Ungdomarnas upplevelser av sina föräldrar Ett antal frågor ställdes om ungdomarnas upplevelser av sina föräldrar under uppväxten. Svarsalternativen fanns på en sexgradig skala med ytterligheterna stämmer inte alls respektive stämmer helt och hållet. Tabell 6.14 Ungdomarnas upplevelser av sina föräldrar underuppväxten N= 1954–1962 De har låtit mig De har försökt att De har behandlat mig som om jag var yngre De har varit över- De har inte pratat med De har brytt sig om De har förstått mina De har inte hjälpt mig så mycket som jag De har inte förstått mina behov och önske- Ungdomarna i undersökningsgruppen, det vill säga de som sålt sex, har i större utsträckning än jämförelsegruppen en känsla av att vara övergivna av sina föräldrar. Detta gäller framför allt pojkarna som inte tycker att föräldrarna pratat med dom eller brytt sig om dom. Pojkarna upplever också i större utsträckning i undersöknings- gruppen att föräldrarna försökt kontrollera dem, behandlat dem yngre än vad de är, inte förstått dem och inte hjälpt dem så mycket som de upplevt att de behövt under uppväxten. 6.2.3.7 Någon att prata med Ungdomarna i undersökningen tillfrågades: Tänk dig att du hade ett personligt problem och kände dig utanför och ledsen. Vem skulle du gå till för att prata med och söka hjälp hos? Bland flickorna som inte sålt sex uppgav att de inte skulle prata med någon och på samma sätt svarade av pojkarna. Bland de ungdomar som sålt sex svarade av flickorna och av pojkarna att de inte skulle prata med någon om de hade problem. Skulle man prata med någon var det i bägge grupperna i första hand vänner, pojkvän/flickvän eller mamma man skulle vända sig till. Att vända sig till lärare kunde bara var tionde tänka sig göra medan ungefär dubbelt så många skulle prata med någon elevvårdspersonal. Både pojkar och flickor som har sålt sexuella tjänster pratar i mindre utsträckning med sin far om problem än ungdomar i jäm- förelsegruppen. Denna skillnad var statistiskt signifikant beträffan- de flickorna (Chi2 3,479, p=.036). I undersökningen Ung i (, 1998) utgick man i första hand från faderns yrke för att få en uppfattning om ung- domarnas socioekonomiska bakgrund. Saknades uppgift om faderns yrke utgick man från moderns yrke och i de fall då varken faderns eller moderns yrke var kända använde man sig av uppgifter om till exempel arbetslöshet. Ungdomar som har sålt sexuella tjänster skiljer sig inte med avseende på socioekonomisk bakgrund (Hegna &, 2002; inga siffror uppges). I vår undersökning är pojkar med invandrarbakgrund (första eller andra generationens invandrare) överrepresenterade bland de som har sålt sexuella tjänster. Det finns inga uppgifter om från vilka länder ungdomarna och/eller deras föräldrar kommer. Hegna och (2002) fann inga skillnader mellan ungdomar med invandrarbakgrund och norskfödda ungdomar i detta avseende. En möjlig förklaring är att de använde en snävare definition av begrep- pet invandrare, nämligen personer med två utlandsfödda föräld- rar. Med denna definition var av ungdomarna i deras studie invandrare och av dessa var födda i . Hammarén har genomfört gruppintervjuer med pojkar som går på gymnasiet och som bor i mångkulturella förortsområden (Hammarén, 2003). Såväl infödda svenskar som invandrare från olika länder ingick i grupperna. Hammarén betonar att varken svenskar eller invandrare utgör homogena grupper. Killarna har ... inte bara olika nationell bakgrund utan naturligtvis ock- så skilda erfarenheter vad gäller uppväxt, levnadsförhållanden, social ställning, kön och sexualitet (Hammarén, 2003). Han menar dessutom att det inte längre finns tydliga gränser mellan olika etniska grupper och deras syn på könsroller och sexua- litet utan att det i det mångkulturella samhället sker ett ständigt utbyte av olika influenser. Enligt Hammarén är det mest fram- trädande i intervjumaterialet en ambivalent manlighet, där killarnas egen uppfattning oftare är en – ibland motsägelsefull – blandning av olika normer än ett konsekvent val. Liksom svenska ungdomar står invandrarungdomar inför en föränd- ring i samhället där traditionella värden mer och mer har kommit att ifrågasättas. Kryssandet mellan olika kulturella förhållningssätt (såväl etniska som könsmässiga) gör denna process mer komplex och kan för några av killarna underblåsa känslan av en osäker identitet. (Hammarén, 2003). Med tanke på denna komplexitet är det svårt att ge en förklaring till invandrarpojkarnas överrepresentation när det gäller erfarenhet av att ha sålt sexuella tjänster. I rapporten i Blandängen från tre multikulturella skolor i en Stockholmsförort, där hade invandrarbakgrund, rapporterar av pojkarna och av flickorna att de röker eller . av pojkarna och av flickorna rapporterade också att de ofta eller ibland drack sig berusade. Många hade dessutom prövat ett narkotiskt preparat, av pojkarna och av flickorna. I (1998) undersökning uppgav av ung- domarna att de bodde tillsammans med båda sina föräldrar, 16 pro- cent bodde med en ensamstående mamma, med en ensamstående pappa, med mamma/pappa samt en styvförälder, växlade mellan mor och far, och drygt en procent hade flyttat hemifrån och procent hade annat boende. Även om ungdomarna i undersökningen var yngre (14–) än i föreliggande undersökning så är fördelningen jämfört med denna tämligen lika beträffande undersökningsgruppen det vill säga de som inte sålt sex. undersöker regelbundet svenska skol- barns hälsovanor. I deras rapport /02 deltog 1 226 elever (84 procents svarsfrekvens) i årskurs 9, motsvarande 15,5 års ålder. Resultaten visar att andelen ungdomar som prövar att röka självklart blir fler med ökad ålder. Sex av tio 15 åringar hade prövat att röka. Det var fler pojkar än flickor som prövat att röka men det var tvärtom fler flickor som börjat röka. Bland 15-åringarna var det som rökte . Även andelen skolbarn som druckit alkohol ökade med åldern. Bland femton- åringarna i hade sju av 10 av 15- åringarna gjort det. Andelen som varit fulla var ungefär hälften bland såväl flickor som pojkar medan de som varit berusad fyra gånger eller fler var bland flickorna och bland pojkarna I rapporten hade av 15-åringarna prövat på hasch eller marijuana. har genomfört ett antal riksrepresentativa telefonintervjuunder- sökningar med ungdomar 16–. I den undersökningen svarade att de druckit alkohol och i åldern 19–uppgav att de drack alkohol 2–. Detta var vanligare bland män jämfört med kvinnor. I ålders- gruppen 16–svarade att de drack 2–. Tjugo procent i åldersgruppen 19–uppgav att de prövat narkotika. Det är mycket svårt att jämföra resultat från olika undersök- ningar som försöker mäta ungdomars rök-, alkohol- och drog- vanor. Ändå ger resultaten i denna undersökning vid handen att frekvensen ungdomar som röker (av flickorna och av pojkarna röker ), dricker alkohol (19,av flickorna och av pojkarna dricker ) eller använder droger (27,av flickorna och av pojkarna har prövat droger) i stort ligger i nivå med andra svenska undersökningar. Att ha prövat droger verkar dock ligga lite högre än bland ungdomarna i undersökningen från Blandängen. Ungdomarna som sålt sex avviker dock markant. De röker signi- fikant mer, börjar signifikant tidigare med alkohol och dricker av- sevärt oftare samt har signifikant oftare prövat på droger. En mycket stor andel i bägge grupperna uppgav att de skolkat . I denna undersökning hade av dem som inte sålt av dem som sålt sex skol- kat . Att skolk är vanligt förekommande i den svenska skolan visas i flera olika svenska studier. Hvitfeldt och medarbetare (2002) visade, bland elever i åk 9, att av pojkarna och av flickorna skolkat . I en annan undersökning från BRÅ (2003) hade av pojkarna och av flickorna i åk 9 skolkat . I ytterligare en annan undersökning hade av flickorna och av pojkarna skolkat i andra årskursen i gymnasieskolan (, , 2004). Beträffande självrapporterade regelbrott var ungdomarna i grup- pen som sålt sex signifikant mer belastade i alla avseenden utom förekomsten av skolk i jämförelse med gruppen som inte sålt sex. Den sistnämnda gruppens regelbrott kan t.ex. jämföras med material från BRÅ. Det är väl känt att åldersgruppen 15–har en hög brotts- belastning. Kriminalstatistiken visar att nära en av tio (8–) svenska medborgare i respektive årskull födda –1978 lagfördes för brott i åldersperioden 15–(Kriminalstatistik, BRÅ). I BRÅ:s undersökning rapporteras resultaten från tre själv- svarsundersökningar. I undersökningen 1999 ingick 6 003 elever ur årskurs 9 i i . I undersökningen hade sex av tio pojkar och fem av tio flickor begått någon stöldhandling . Som jämförelse kan nämnas att mc/moped- stöld respektive bilstöld förekom i 2–i undersökningen under den senaste 12 månaders perioden medan av föreliggande undersöknings ungdomar som inte sålt sex hade under uppväxten stulit en bil eller motorcykel. I BRÅ- undersökningen hade en av tio pojkar liksom knappt en av tio flickor befattat sig med någon form av narkotika. Det var ganska vanligt, liksom i föreliggande undersökning att man hade tjuvåkt på allmänna kommunikationsmedel. I BRÅ:s undersökning hade tjuvåkt medan i föreliggande undersökning hade smitit från betalningen på bussen, tåget eller liknande. (1998) har i sin undersökning av drygt 11 000 ungdomar i åldern ställt frågor om regelbrott, som också finns med i vår undersökning. Ungdomarna uppgav följande regelbrott : stulit något till ett värde av mer än tusen (norska) kronor (2,av flickorna, av pojkar- na), brutit sig in någonstans för att stjäla något (1,av flickorna, av pojkarna), blivit inkallade till rektorn för att de hade gjort något dumt (8,av flickorna, av pojkarna), smitit från betalningen på bussen, tåget eller liknande (56,av flickorna, av pojkarna), skolkat från skolan (47,av flickorna, av pojkarna), varit borta en hel natt utan att föräldrarna visste var de var (11,av flickorna, av pojkarna), stulit en bil eller motor- cykel (1,av flickorna, av pojkarna) eller haft en våldsam uppgörelse med en lärare (14,av flickorna, av pojkarna). Siffrorna ligger nära resultaten för jäm- förelsegruppen i vår undersökning utom när det gäller skolk och att vara borta en hel natt, där de svenska siffrorna är betydligt högre och våldsam uppgörelse med en lärare, som var vanligare bland norska ungdomar. Siffrorna är dock inte helt jämförbara, dels bero- ende på att ungdomarna i den norska undersökningen är något yngre än i den svenska och dels på grund av att de norska talen avser om händelsen har förekommit , medan de svenska talen avser om regelbrottet har förekommit . konstaterar att det inte är många fler pojkar än flickor som uppger att de har varit inblandade i regelbrott ; däremot begränsar sig flickornas regelbrott mer till bagatell- artade händelser medan pojkarna i betydligt större utsträckning är involverade i straffbara handlingar. Även Mossige (2001) rapporterar i sin undersökning av 710 norska ungdomar i åldern att betydligt fler pojkar än flickor har gjort kriminella handlingar. av flickorna och av pojkarna uppger att de har stulit något till ett värde av mer än 1 000 (norska) kronor, av flickorna och av pojkarna har brutit sig in någonstans för att stjäla något och av flickorna och av pojkarna har stulit en bil eller motorcykel. Fler flickor än pojkar har skolkat från skolan (92,flickor, pojkar). Siffrorna motsvarar i stort sett jämförelsegruppens resultat i vår undersökning med undantag av att fler norska än svenska flickor uppger att de har stulit en bil eller motorcykel. 6.3Egen sexualitet – frivillig sex Ungdomarna fick svara på en serie av frågor angående de egna sexuella erfarenheterna av frivillig karaktär, allt från att vara kär, haft en pojkvän, och till erfarenheter av samlag. Majoriteten av alla flickor som inte sålt sex rapporterade att de varit förälskade () haft en pojkvän (), kysst en kille () eller haft smeksex/hånglat med en kille (87 pro- cent). Samtliga flickor i gruppen som sålt sex hade dessa erfaren- heter. Oralsex med en pojke rapporterade i gruppen flickor som inte sålt sex, medan analsex rapporterades av 21 pro- cent och samlag med en kille av . I gruppen av flickor som sålt sex hade alla haft oralsex samt samlag med en pojke medan haft analsex med en kille. Alla former av sexuell penetration såsom oralsex, analsex och samlag var signifikant van- ligare bland flickorna som sålt sex tabell 6.15. Sex med samma kön, homosexuella handlingar, i form av att ha kysst en annan flicka var tämligen vanligt (). Tretton procent av flickorna av gruppen som inte sålt sex uppgav att de hånglat med en annan flicka medan endast 0.2–rappor- terade att de haft oralsex, analsex eller samlag med en annan flicka. Homosexuella handlingar var betydligt vanligare bland flickorna i gruppen som sålt sex. Bland pojkarna som inte sålt sex hade majoriteten varit förälskad i en flicka, haft en flickvän, kysst en flicka eller hånglat med en flicka (92–), tabell 6.15.