sou · GSB331 · 2005-01-01 00:00:00 — Litteraturvetaren framhåller i sin kritik av (se avsnitt 4.4.3) att forskare som enbart använder genusbegreppet och helt avfärdar kön, och som försöker teoretisera om sociala fenomen utan att koppla dem till en fysisk verklighet, hamnar i en s.k. social determinism (parallell till biologisk determinism), där idéer styr vårt tänkande och vi politiskt inte kan skapa en strategi för förändring, eftersom det inte finns några konkreta referensramar utanför normerna.20 Om kvinnor är socialt konstruerade som kvinnor så är de kvinnor, konstaterar , det handlar om social praxis och detta kan inte dekonstrueras genom enkla begreppsliga förändringar eller dramatiska utspel, utan kräver en verklig sociopolitisk förändring av maktförhållanden.21 Moi anser att begreppet kön är fullt tillräckligt för att beskriva kvinnors och mäns sociopolitiska situation och relation, det enda vi behöver göra är att ta avstånd från biologisk determinism (alltså teorin att biologin skapar och rättfärdigar sociala normer). Det är en milsvid skillnad mellan att prata om biologi som ett fysiologiskt faktum och att använda biologi för att begränsa människors frihet och att binda fast dem till förtryckande normer. Hon menar i linje med att uppdelningen kön/genus är ett teoretiskt projekt, som inte är tillämpbart när det gäller att förstå människors levda erfarenheter på ett konkret plan, eftersom människor förstås lever genom sina kroppar.22 När kvinnor och flickor förföljs blir biologin/kroppen extra viktig eftersom våld och tortyr riktas mot kroppen, ofta specifikt mot kvinnors och flickors könsspecifika kroppsdelar genom t.ex. våldtäkt eller prostitution där kroppen används som ett slagfält.23 19Maud , Förbjuden handling – om kvinnors organisering och feministisk teori. Liber (2002), s. 41. 20När bara de samhälleliga normerna, den sociala konstruktionen av människor finns, och ingenting annat finns utanför dessa normer, är vi enligt fast i ett ekorrhjul och har ingen politisk handlingskraft utanför förtryckets ramar. 21Toril Moi, Att erövra i Kvinnovetenskaplig tidskrift, nr. 1 (1994). 22Toril Moi, Vad är en kvinna? Kön och genus i feministisk teori i , nr. 1–2 (1997), s. 114. 23Ruth , The second front – the logic of sexual violence in wars i , vol. 19, nr. 1–2, och kommande text av . 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. Från klassificering till urval. En översyn av . Informera om samhällets säkerhet. Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. [3] Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. [12] Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta Genetik, integritet och etik. Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. [2] ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till 2003/04. Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [19] Från verksförordning till myndighets- [23] Hyressättning av vissa ändamåls- Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Tre vägar till den öppna högskolan. [29] Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. Turistfrämjande för ökad tillväxt. [17] Arbetstid vid vägtransporter – förslag till