sou · GSB35 · 2005-01-01 00:00:00 — De mönstrade som får ett lägre resultat (när- mare 1), sammanvägt med andra testresultat, får vanligtvis en mer praktiskt inriktad tjänst medan de som får ett högre resultat (närmare 9) oftast får en mer teoretiskt inriktad tjänst. Innan de mönstrade genomför de medicinska eller de fysiska testerna genomförs ett samtal med en sjuksköterska. Tillsammans går de igenom den hälsodeklaration som den mönstrade har fyllt i före mönstringen. Hälsodeklarationen består av ca 30 frågor som tillsammans ger en relativt ingående bild av individens hälsoläge. Sedan hälsodeklarationen är genomgången genomförs för vissa mönstrade olika medicinska tester. Ett syn- och färgseendetest genomförs. anger att de mönstrande som har glasögon eller linser skall ta med dem och glasögonrecept från optiker till mönstringen. En EKG-undersökning genomförs för att kontrollera hjärtats funktioner under vila. Slutligen genomförs ett hörseltest. Styrka i ben, rygg, och skuldror mäts i en s.k. ISOKAI-maskin. Den består av en rörlig vågrät stång, vilken är upphängd mellan två lodräta sidobalkar. Den vågräta stången skall lyftas från ca 30 cen- timeters höjd till brösthöjd och bromsas i rörelsen av ett hydraliksystem. Stångens maximala hastighet uppnås vid relativt liten kraft. Den prövade står på en våg vid lyftet och den kraft som utvecklas i lyftet registreras i vågen. Vid varje centimeter som stången lyfts sänds signaler från vågen till en dator som registrerar provresultaten. Varje prövande skall göra två lyckade lyft och medelvärdet av de två lyften används som ett mått på den prövan- des muskelstyrka uttryckt i . Det är framför allt muskel- styrkan i lår, buk, rygg och axlar som mäts. Ett konditionstest genomförs vid en träningscykel. Den prö- vande och träningscykeln är kopplade till en dator som övervakar pulsen, trampfrekvensen och belastningen som ökar successivt. Om den mönstrade är intresserad och/eller lämplig för någon av de mer fysiskt krävande utbildningarna kommer han eller hon få genomföra det s.k. jägartestet. Syftet är att testa styrkan i knän och lår. Under testet gör man s.k. step-ups på en bänk med en tung ryggsäck på ryggen. Därutöver får man svara på frågor om träningsvanor och erfarenheter av vistelse i skog och mark. Under mönstringen genomförs ett psykologsamtal för att skapa en bild av den mönstrades förmåga att arbeta i grupp, under stress, förmåga att leda grupper m.m. Även graden av motivation för plikttjänstgöring tas upp under samtalet, och skälen till den mönstrades ställningstagande. Läkarundersökningen är en allmän hälsokontroll i syfte att bedöma den mönstrades möjlighet att fullgöra grundutbildningen. Resul- taten från de medicinska och fysiska testerna vägs in och skapar ett underlag för bedömningen. Läkaren gör med andra ord den tjänstbarhetsbedömning som väger tyngst av de parametrar som avgör huruvida den mönstrade kommer att skrivas in och vilken typ av befattning den mönstrande klarar av. Inskrivningsförrättaren har via PLIS-systemet en sammanställd bild av den mönstrades testresultat. I samtal med den mönstrade tas sedan olika alternativ till tjänstgöring fram och den mönstrades intresse och motivation för viss tjänstgöring. Motivationen registreras för de preliminära befattningarna i en tre gradig skala och kompletteras med en tjänsteanteckning. Slutligen enas man om en preliminär befattning och några alternativa befattningar. Det preliminära beskedet är i formell mening inget beslut och kan därför inte överklagas. Om den mönstrade mellan mönstringstillfället och det slutliga inskrivningstillfället kommer med ytterligare önskemål tas dessa med i underlaget vid det slutliga inskrivningstillfället. I detta sammanhang vill jag påpeka vikten av att är tydligt i samtalen med de mönstrade avseende skillnaderna mellan civilplikt, värnplikt och vapenfri tjänst. I stort genomförs mönstringen i ovan beskrivna ordning även om undantag görs exempelvis när man redan vid genomgången av hälsodeklarationen vid uppropet kan identifiera sådana sjukdomar m.m. som omöjliggör tjänstgöring. Ett viktigt skäl att börja med inskrivningsprovet är att vissa delar av det ligger till grund för psykologsamtalen senare under mönstringen. 4.2.5Ytterligare utredningar inom ramen för mönstringsförfarandet För inskrivning till vissa befattningar i Försvarsmakten krävs ytterligare utredningar än vad som sker vid den ordinarie mönst- ringen. Det gäller t.ex. befattningar som fallskärmsjägare och kustjägare, samt för befattningar i musikpluton och tjänst på u-båt. När någon anmäler sitt intresse för en befattning med särskild ansökan (SANS-befattningar) genomförs först den ordinarie mönstringen som vanligt. Därefter kommer den mönstrade vid inskrivningstillfället att skrivas in enligt ordinarie principer till en vanlig befattning. Därefter genomförs den ytterligare utredningen, oftast på plats vid det aktuella förbandet. Utredningen administre- ras av men leds oftast av Försvarsmaktens personal. Däremot deltar oftast någon från , exempelvis en psyko- log. I de fall som den prövade godkänns till den nya befattningen kommer det att uppstå en vakans i den gamla befattningen. Ofta överinskriver totalförsvarspliktiga för att skapa en s.k. inskrivningsreserv för att bl.a. skapa möjlighet att hantera sådana situationer. finns dock inte en sådan möjlighet utan vakan- sen består. Det är ofta personal som har blivit placerad i befäls- och specialistbefattningar som söker sig vidare till SANS-befatt- ningarna varför de uppkomna vakanserna kan skapa problem vid de ursprungliga utbildningarna. 4.3Skälen för att inte skrivas in för tjänstgöring Enligt statistik befanns 20 970 av sammanlagt 44 626 mönstrande män inte lämpliga för lång grundutbildning vilket motsvarar . Därutöver var det 5 299 män som inte behövde inställa sig till mönstring. Knappt hälften av männen i en årskull var således lämpade för lång grundutbildning. En analys av vilka medicinska diagnoser som är mest frekventa för de 20 970 personer som vid mönstringen bedömts som inte lämpliga för lång grundutbildning visar att av diagnoserna rör respektive öronsjukdomar (11,), sjuk- domar i andningsorganen (9,) eller muskuloskeletala sjukdomar (11,). Den övervägande delen () rör faktorer av betydelse för hälsotillståndet och för kontakter med hälso- och sjukvården. En analys av de intyg som har lett till att 5 299 män inte har behövt inställa sig till mönstring ger en något annorlunda bild. av intygen gällde psykiska sjukdomar eller beteende- störningar, gällde andningsorganens sjukdomar och gällde sjukdomar muskulosketala systemet. Sjukdomar i andningsorganen gäller ofta astma eller allergier och muskulosketala sjukdomar inkluderar rygg- och ledbesvär. Samlingstiteln faktorer av betydelse för hälsotillståndet och för kontakter med hälso- och sjukvården inkluderar diagnoser ställda av psykologer under samtalet med de mönstrande. Av de män som vid mönstringen inte befunnits klara kraven för lång grundutbildning hade 3 055 för låga värden på inskrivnings- provet (14,), 435 hade för låga synvärden (2,) och 767 hade för dålig hörsel (3,). Om man räknar bort de som dubbelregistreras i anslutning till de medicinska diagnoser- na nedan blir det 344 stycken med för låg synkapacitet och 541 med för låg hörselkapacitet. Övriga 16 713 (79,) befanns inte klara kraven på grund av andra medicinska diagnoser. Skälen för att inte skrivas in för tjänstgöring Ej mönstrade p.g.a. intyg Faktorer av betydelse för hälsotillståndet och för kontakter med hälso- och sjukvården För lågt värde på I-provet Inskriven till lång grundutbildning Inskriven till utbildningsreserven (lång GU) 4.4Andra studier av mönstringsprocessen har genomfört interna utredningar i syfte att utveckla mönstringsförfarandet, ofta genomförda av extern, obe- roende expertis. redovisade ett förslag till utökat medicinskt beslutsunderlag. Uppdraget var att föreslå möjligheter till att inhämta medicinsk information som kan ge beslutsunderlag för att inte kalla den totalförsvarspliktige till mönstring samt att belysa konsekvenser av förslaget. redovisar två alternativa förslag. Alternativ ett innebär att alla genomgår en hälsoundersökning hos skolläkare eller annan sjukvårdsinrättning. Resultaten skulle insändas till för granskning och beslut om kallelse till mönstring. kon- staterar att alternativet kräver en förändrad lagstiftning som i sin tur innebär stora ingrepp i den enskildes skyldigheter samt stora pålagor för hälso- och sjukvården. Stora resurser kommer tas i anspråk för att undersöka friska individer. Alternativet bedömdes vara kostnadsdrivande. Alternativ två innebär ett utökat intygsförfarande där den enskilda på eget ansvar skickar in intyg eller motsvarande varefter fattar beslut om kallelse till mönstring. Alternativet bedömdes kräva ett utökat samarbete med framför allt skol- hälsovården i syfte att skapa förståelse för arbete. förordade alternativ två och har i sin utredning redovisat att ett genomförande av detta alternativ skulle kunna leda till kost- nadsbesparingar på ca . Dock poängterar att förslaget bör leda till förändringar i förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga för att kunna ersätta total- försvarspliktiga för de utlägg som är förknippade med de medi- cinska intygen. redovisade och en översyn av den medicinska prövningsverksamheten i . Det är en omfattande genomgång av den medicinska prövnings- verksamheten där utredarna ger flera förslag till förändringar. Kortfattat innebär förslagen en utökad intygshantering för att möjliggöra för att fatta beslut om kallelse till mönst- ring. Själva mönstringen arrangeras så att endast de som bedöms kunna få tjänstbarhet genomgår full prövning. Övriga skiljs allt eftersom från mönstringskedjan. och anser att det bör bildas en gemensam hälsoavdelning där all medicin- personal ingår, även psykologerna. Chefsläkaren bör få ett större ansvar och tillse att innehållet och genomförandet i den medicinska prövningsverksamheten är lika i hela . Samstämmigheten för både sjuksköterskors och läkares bedömningar ökas genom för- bättrade manualer och bedömningsövningar. Metodkontroller bör införas. och anser att befrielse och klassificering till icke lämplig för lång grundutbildning, vilket innebär att man inte behöver kallas till mönstring, efter delegering bör kunna fattas av psykolog, sjuksköterska eller läkarsekreterare. På så sätt behöver inte läkare betungas av intygshanteringen. Sjuksköterskor ska ock- så kunna ge förslag till tjänstbarhet till läkarna som fattar det reella beslutet. och föreslår också att en tregradig skala, likt den som används vid hörseltestet, införs vid bedömning av tjänstbarhet. Detta skulle enligt utredarna göra bedömningen mer begriplig och kunna verka positivt för att öka möjligheterna för kvinnor och män med utländskt ursprung att skrivas in för tjänst- . Genom en tregradig skala kan man bättre ta tillvara den prövades icke-fysiska förutsättningar. överlämnade sin utvärdering och uppföljning av den psykologiska verksamheten vid . Mårdberg redovisar i sin rapport hur mönstringsprocessen har förändrats från en klassificeringsprocess till en urvalsprocess. Utifrån detta perspektiv föreslår Mårdberg vissa förändringar framför allt för psykologiska verksamhet, bl.a. att kvalitetskontrollen av reliabilitet och validitet i testresultat och bedömningar skall göras kontinuerligt för att säkerställa att be- dömningsprinciperna i myndigheten blir likartade. Genomgång av manualer och ökad kompetensutveckling för psykologer i Plikt- verket föreslås också. Mårdberg föreslår även vissa organisatoriska förändringar, bl.a. att psykologifunktionen skall vara representerad i centrala ledning samt att ett vetenskapligt råd och en tillhörande central utvecklingsfunktion skapas. Slutligen föreslår Mårdberg en övergång till en, vad han kallar, sekventiell urvalsmodell. För att möjliggöra detta föreslår Mård- berg att påbörjar flera utvecklingsprojekt för att bl.a. se över I-provets utformning. 4.5Försök med utflyttad mönstring Som beskrivs i kapitlet om inskrivningsväsendets historia var inskrivningen tidigare en ambulerande verksamhet vilket innebar att de mönstrande inte behövde ta sig till ett centralt kontor utan att mönstringen skedde vid hemorten. pliktutredning redovisar i betänkandet Totalförsvarsplikten (SOU 2000:21) ett framtida mönstringssystem som åter tar fasta på detta. har bedrivit viss försöks- verksamhet vid regionkontoret i samt regionkontoret i , i syfte att pröva möjligheterna med en utflyttad mönst- ring. Vid regionkontoret i har försöken bedrivits som fullständig utflyttad mönstring på samt utflyttad för- mönstring i , , och . Vid regionkontoret i bedrevs försöket bl.a. som förmönstring vid en gymnasieskola i . Erfarenheterna är blandade från de båda regionkontoren. Regionkontoret i anser överlag att den utflyttade mönstringen är positiv. Framför allt gäller det mönstringen på vilket har gett bra resultat både vad avser reaktioner från de mönstrande och personalen. Genom att systematisera denna mönstring och förlägga mönstring någon eller på skapas även möjlighet till vissa ekonomiska besparingar. Även den övriga försöksverksamheten har till stor del fallit väl ut enligt regionkontoret i . De mönstrande har varit positiva till att kunna genomföra förmönstring nära hemmet och få möjlighet att snabbare kunna ta sig hem efter att mönst- ringen är avslutad. Mönstringen har varit så upplagd att man försöker identifiera vilka som har möjlighet att genomföra lång grundutbildning och dessa blir sedan kallade till fullständig mönst- ring vid regionkontoret. Övriga ger man besked om att mönstringen avbryts. Även personalen har funnit sig väl i detta arbetssätt så länge det är ett undantag och inte regel att vara borta från hem och arbetsplats. Försöksverksamheten visar att det inte finns potential till ekonomiska besparingar vid genomförande av utflyttad förmönstring då både personalkostnaderna och de logis- tiska kostnaderna ökar. Regionkontoret i har funnit att om den utflyttade förmönstringen förläggs till militära etablisse- mang når man bäst effekt, beroende på lokalernas utformning, läge och det skydd som finns vid dessa etablissemang. Kostnaderna för skydd av datorer och annan utrustning är stor vid användande av andra lokaler. Regionkontorets i försök med förmönstring upplevdes också positivt av de mönstrande men kontoret konstaterar att det medför ökade kostnader. Regionkontorets upptagningsområde medför att även en utflyttad förmönstring innebär relativt långa resor för de mönstrande alternativt väldigt många utflyttade mönstringstillfällen. Regionkontoret tror att en ökad intygshante- ring leder till samma resultat avseende minskat antal mönstrande vid regionkontoret. Mönstringsförfarandet kan kortfattat beskrivas som en process med tre huvuduppgifter. Det första är att klargöra vilka av en åldersklass som kan genomföra lång grundutbildning. Det andra är att ge en prognos över vad dessa klarar av. Det tredje, slutligen, är att göra ett urval av dessa individer. 4.6.1En ny definition av termen mönstring Jag föreslår att skyldigheten att mönstra endast gäller efter beslut av . Skälen för mitt förslag Enligt 2 kap. 1 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt är varje totalförsvarspliktig skyldig att lämna nödvändiga uppgifter för att möjliggöra att kan utreda den totalförsvarspliktiges möjligheter att fullgöra värn- eller civilplikt. Enligt 2 kap. 2 § är varje svensk man skyldig att genomföra en sådan utredning som avses i 1 § som mönstring vid . Slutligen föreskrivs i 2 kap. 3 § att mönstringen skall ske i den totalförsvarspliktiges personliga närvaro. För att skapa möjlighet för att vidareutveckla mönstringsprocessen i enlighet med de förslag jag lämnar i det nedanstående anser jag att det är viktigt att se hela urvalsprocessen som en helhet. Urvalsprocessen innehåller både intygsförfarande och mönstring med personlig inställelse vid region- kontor. Jag anser att även de delar av mönstrings eller utred- ningsprocessen som sker via intyg och hälsodeklarationer skall betraktas som en naturlig del av urvalsprocessen. För att skapa möjlighet till ett flexibelt urvalsförfarande bör skyldigheten att mönstra endast fullgöras efter beslut av . Detta beslut kan myndigheten fatta utifrån det underlag som intyg, hälso- deklarationer och eventuellt utflyttade inskrivningsprov ger. Om ett sådant förfarande ger underlag för att inte kalla den total- försvarspliktige till ett regionkontor för vidare utredning bör man lika väl anse att man fullgjort sin mönstringsplikt. Jag föreslår ett reformerat mönstringsförfarande där , genom ett ökat intygshanterande, kan utöka andelen total- försvarspliktiga som av medicinska, psykologiska eller sociala skäl inte kallas till mönstring. bör även begära att de mönstrande skickar in hälsodeklarationen i förväg för att möjliggöra en mer effektiv hantering. En förutsättning för att en ökad intygshantering skall kunna tillämpas i större omfattning är att det finns en grundläggande kravprofil för uttagning till grundutbildning. Skälen för mitt förslag En analys av de diagnoser som har ställts i samband med att personer befunnits olämpliga för lång grundutbildning visar att flera av dessa diagnoser borde kunna ställas före mönstringen. regionkontor i har genomfört ett försök med utökat intygshanterande och det har medfört att man har lyckats öka andelen som inte har behövt inställa sig vid regionkontoret från till . Jag anser att ett sådant förfarande bör genomföras för hela riket. Det frigör resurser vid regionkontoren och det bör innebära mindre besvär för den enskilda individen. Det är inte den enskilda till gagn att ta tid i anspråk för att uppsöka ett regionkontor för att där relativt snabbt, i de flesta fall, få besked om att man inte kommer att bli inskriven för tjänstgöring. Ju tidigare i processen den enskilda individen får ett sådant besked desto bättre för alla inblandade parter. En förutsättning för att en ökad intygshantering skall kunna tillämpas i större omfattning är att det finns en grundläggande kravprofil för uttagning till grundutbildning. I detta skede bör kravprofilen framför allt ta sin utgångspunkt i vilka grundläggande fysiska krav som ställs för att klara av en längre grundutbildning. Den bör vara av sådan natur att den är relativt lätt att mäta och bör förmodligen bara innehålla vissa medicinska och psykologiska faktorer som kan diagnostiseras och intygas av hälsovården eller andra aktörer i det civila samhället. kan då via en ökad intygshantering öka andelen totalförsvarspliktiga som inte behöver inställa sig vid region- Dessa befrias från mönstringsplikten genom de intyg från läkare eller psykologer m.fl. som visar att de inte matchar den generella kravprofilen. Jag bedömer att ett utökat systematiskt intygsförfarande kan bidra till att ungefär hälften av de medicinska diagnoserna som ställs vid de olika regionkontoren, exklusive de som klassi- ficeras som faktorer av betydelse för hälsotillståndet och för kontakter med hälso- och sjukvården kan avföras efter genom- gångna intyg från den civila sjuk- och hälsovården. Det skulle innebära att andelen totalförsvarspliktiga som inte kallas till region- kontoret kan öka från dagens till . Det resultatet stämmer väl med det resultat som framkommit vid försöket vid regionkontoret i . För att få ett ökat intygsförfarande effektivt måste informa- tionen till de mönstrande utformas på ett sätt som ger tydliga hänvisningar hur intygsförfarandet fungerar. Samarbetet mellan skolhälsovården och bör också utökas för att möjlig- göra att de mönstrande via sin skolhälsovård kan få relevanta intyg. Frågan om vem på som skall granska och besluta om tjänstbarhet bör avgöra. Det borde vara möjligt att delegera vissa befogenheter av intygshanteringen till en legitimerad sjuksköterska, framför allt avseende intyg rörande exempelvis hörselnedsättningar och astmatiska problem där utrymmet för en gradering av tjänstbarheten är mindre. I de fall som kräver en djupare analys och en eventuell dialog med intygsutfärdande läkare bör läkare bedöma intygen. Den ändring som jag här har beskrivit resulterar i att färre ungdomar kommer i personlig kontakt med personal på Plikt- verket. Det kan leda till antagandet att riskerna för fusk kommer att öka. Riskerna för fusk kunde tänkas gälla såväl oriktiga intyg i syfte att slippa tjänstgöring som det motsatta. Det är i detta sammanhang viktigt att poängtera att ett intyg om en medicinsk åkomma inte per automatik innebär att man inte kommer att bli kallad till regionkontoret. Först efter att har handlagt de inkommande intygen fattas beslut om man skall kalla till regionkontoret eller inte. Min uppfattning är att den föreslagna förändringen inte kommer att innebära en markant ökning av fusket jämförbart med dagens system. Jag anser även att den hälsodeklaration som skickar ut i samband med kallelsen till mönstring och som de mönst- rande vid uppropet på regionkontoret överlämnar för att Plikt- verket snabbt skall identifiera personer som inte kommer att kunna fullgöra grundutbildning bör begäras in i förväg för att ingå i beslutsunderlaget inför kallelsen till regionkontoret. Det kommer förmodligen möjliggöra att ytterliggare ett antal totalförsvars- pliktiga inte kommer att behöva inställa sig vid regionkontoren för att fullgöra mönstringen. Mönstringen bör ändra karaktär från klassificering till urval. Inskrivningsprovet bör utformas så att förutsättningar för en differentierad mönstringsprocess skapas. Den differentierade mönstringen bör utformas så att endast de mätvärden som oundgängligen behövs för att skapa ett tillräckligt beslutsunderlag för inskrivningen tas fram. De befattningskrav som utbildningsanordnarna beslutar om bör förenklas. Förslagen syftar till att effektivisera mönstringskedjan. Skälen för mitt förslag för i sin utredning av psykologiska verksamhet ett resonemang om mönstringens karaktär. Han konstaterar att dagens mönstringsförfarande till sin karaktär är ett klassificeringsförfarande uppbyggt då i praktiken alla mönstrande skrevs in för tjänstgöring. Dagens situation, där man bland en större mängd individer skall hitta de mest lämpade till ett mindre antal befattningar, skapar förutsättningar för ett urvals- förfarande. Konsekvensen av resonemanget är att det finns utrym- me för en ändrad mönstringsmetodik med den främsta skillnaden att alla individer inte behöver genomgå samma mönstrings- förfarande . Jag delar detta synsätt och anser att det finns starka skäl för att skapa förutsättningar för, vad jag har valt att kalla, en differentierad mönstring. Det bör vara möjligt att utveckla I-provet så att resultatet fokuserar på de två mest kritiska brytpunkterna, dvs. om den prövade ligger över eller under 2 på en niogradig skala eller om han eller hon ligger över eller under 5 i samma skala. Skälet till att dessa två punkter är kritiska är att det bara finns ett fåtal befatt- ningar som man kan skrivas in till om man har under 2 på inskriv- ningsprovet. Med tanke på de minskade framtida utbildnings- behoven bör man överväga huruvida det finns behov att skriva in till befattningar vid ett resultat lägre än 2 på inskrivningsprovet. Skälet till den högre brytpunkten är att om man har 5 eller mer kan man bli placerad i en befälsbefattning. De mönstrade som har 2 eller sämre bör direkt få ett samtal med psykolog eller motsvarande för att validera testresultatet och därefter är mönstringen avslutad med att man bedöms vara ej ianspråktagen i enlighet med vad jag föreslår i kapitel 5. Enligt interna undersökningar i är det av de testade som får ett resultat som är lika med eller under 2 vid I-provet. De som har fått ett testresultat vid inskrivningsprovet som är över 2 men under 5 bör direkt efteråt genomföra en, jämfört med , förenklad mönstring. Det bör vara möjligt att vid en kort hälsoundersökning fastställa tjänstbarheten hos respektive individ.