sou · GSB370 · 2005-01-01 00:00:00 — Unga kvinnor och män har exempelvis formellt samma möjligheter att välja tekniska utbildningar respektive vårdutbildningar, men utfallen av dessa val kommer att variera med individens kön. Två arenor där kön och makt är särskilt viktiga är den hetero- sexuella parrelationen och föräldraskapet. Den heterosexuella fa- miljen med minst två barn som är helsyskon är en mycket vanlig fa- miljeform. Inte av alla barn växer upp i en sådan familj.97 Det är vanligt att det inom denna familje- form etablerar sig mönster av att kvinnan har huvudansvaret för hem och familj och att mannen har huvudansvaret för försörjning- en. Dessa fenomen diskuteras i detta avsnitt. Parrelationer bygger på kärlek och frivillighet. Därför är det inom en parrelation särskilt angeläget att dölja könsmaktordningen ba- kom tal om individuella val. En arbetsordning där kvinnor har an- svaret för hemarbetet brukar ofta beskrivas i termer av individuella preferenser och med ekonomiska argument. Men arbetsdelningen i hemmet kan också vara en fråga om manlig maktutövning. [1997] genomförde en enkätundersökning om fördelningen av hushållsarbetet som besvarades av drygt 1 200 sam- 97 SCB [2003c]. Varför inte dela lika? Bilaga 13 till LU 2003/04 manboende svenska kvinnor och män.98 Beroende på hur stor andel av hushållsarbetet mannen utförde delades materialet in i fyra typer: jämställda, semi-jämställda, traditionella och patriarkala par. Ju större andel kvinnorna utförde desto större var deras missnöje med fördelningen. En tredjedel av kvinnorna och männen svarade att man ofta var oeniga om arbetsfördelningen. Två tredjedelar av kvinnorna önskade att männen skulle göra mer och lika stor andel av männen trodde att deras partner ville att han skulle göra mer hushållsarbete. Nästan hälften av alla kvinnor uppgav att de för- sökte ta upp arbetsfördelningen till diskussion för att få partnern att göra mer. En slutsats som dras är att svenska sammanboende kvinnor och män ofta har olika preferenser för hemarbetets för- delning, att konflikter uppstår och att männen oftare får sin vilja fram när det gäller hushållsarbetet. Roman, C. [1999] analyserar dessa (och fler) resultat från undersökningen i relation till makt- teori. En vanlig definition av makt inom en etablerad relation är att den part som har makt över den andra får sin vilja fram på be- kostnad av dennes vilja eller intressen.99 Genusteorin förklarar inte bara hur den könstraditionella arbetsdelningen uppstår utan också varför kvinnor och män är olika nöjda med arbetsfördelningen inom hushållen och att kvinnorna, trots ett utbrett missnöje, inte kan få till stånd en jämnare fördelning av hushållsarbetet. [2003] visar hur genussystemets normer för manligt och kvinnligt föräldraskap inverkar på hushål- lets arbetsdelning. Enligt dem krävs det betydligt mer av en mamma för att räknas som en bra förälder än det krävs av en pappa. En pappa som lämnar och hämtar på dagis är en god och engagerad pappa. För att en mamma ska anses vara en god förälder måste hon lämna barnen och hämta tidigt . Detta har att göra med normer om kvinnlig anpassning, att kvinnor ska vara tillgängliga för sina barn och män och att för manlighet innefattar att främst försörja sin familj ekonomiskt. 98Ahrne, G. & Roman, C. [1997]. 99Roman diskuterar i sin artikel fler maktbegrepp. Denna sorts makt, att den starkare får sin vilja genom trots konflikt, kallas för "maktens första ansikte". handlar om att en starkare parten bestämmer vad som överhuvud taget är föremål för dis- kussion eller konflikt. Materialet visar att manlig maktutövning även enligt denna definition är ganska vanlig inom svenska sammanboende kvinnor och män. Bilaga 13 till LU 2003/04 Varför inte dela lika? gå emot genusordningen och handla enligt jämställdhetsnormen kostar därför mer för en mor än en far. Bekkengens [2002] analys av föräldraledighetsuttagets könsför- delning ger liknande resultat. Enligt henne finns förutom de nor- mer som tagits upp här också en norm om att sätta barnets bästa i centrum. Tillsammans med normer och föreställningar om manlig- het bildas en norm för manligt föräldraskap100 som resulterar i att fadern fritt kan välja hur mycket han vill engagera sig i relationen till och omvårdnaden av barnet. Fäder kan på detta sätt välja att vara en aktiv förälder men välja bort hushållsarbete och undvika att låta föräldraskapet inkräkta för mycket på förvärvs- arbetet. Vilken teori är bäst på att förklara varför verkligheten ser ut som den gör? De tre teoribildningarna som här har tagits upp behöver inte ses som varandra uteslutande. Istället kan ekonomisk och sociologisk teori och genusteori komplettera varandra. 4.4.1Genussystemet skapar osynliga regler Genussystemets normer om kvinnligt och manligt utgör en väsent- lig del av det icke-ekonomiska regelverket. Tillsammans med de ekonomiska villkoren förklarar de skillnaderna i arbets- och resurs- fördelningen mellan svenska kvinnor och män . Här finns förklaringen till varför ensamstående kvinnor utan barn som grupp beter sig annorlunda än gruppen ensamstående män utan barn. Föreställningar om kvinnans respektive mannens roll inom en par- relation förklarar varför kvinnan tycks anpassa sitt beteende mer än mannen när de bildar hushåll (vilket visades i kapitel 2).101 Slutligen bidrar könsmärkta föreställningar om föräldraskap till att förklara varför arbetsfördelningen blir ännu ojämnare i hushåll med barn. På arbetsmarknadsområdet förklarar genussystemet varför kvin- nor får lägre avkastning på sitt humankapital (lägre lön och sämre utvecklingsmöjligheter) vare sig de väljer traditionellt kvinnligt (därför att dessa yrken värderas lägre än manliga yrken enligt den 100Bekkengen använder begreppet barnorienterad maskulinitet för detta. 101Se t.ex. , C. [1999]. Varför inte dela lika? Bilaga 13 till LU 2003/04 manliga primat) eller slår sig in på någon manlig yrkes- arena (karriärlystnad och chefskap är mer förknippade med före- ställningen om manligt än kvinnligt). I avsnitt 4.5 diskuteras eko- nomisk teori och genusteori på arbetsmarknaden mer utförligt. 4.4.2Genussystemet är upphovet till de ekonomiska villkoren Men könsmaktordningen förklarar inte bara det icke-ekonomiska regelverket. Den förklarar också de ekonomiska villkoren som endast tas för givna inom den könsblinda ekonomiska analysen av hushållens fördelningsprocess, dvs. sådant som att män oftast tjänar mer än kvinnor och att kvinnor skulle vara (medfött!) skick- ligare på hushållsarbete. Ekonomisk teori förklarar inte varför kvinnor som grupp skulle ha sina intressen främst i obetalt arbete och yrkesbanor med erkänt dålig avkastning.102 Förklaringarna till att kvinnor utför mer obetalt arbete och har sämre arbetsmark- nadsstatus än män är snarare genusrelaterade. Däremot utgör den traditionella ekonomiska analysen en viktig rationaliseringsgrund för hur genussystemet upprätthåller och för- stärker sig självt. Föreställningen om fria val är en annan sådan ra- tionaliseringsgrund. Paradoxalt nog erbjuder ekonomiska teorier ett kraftfullt verktyg för att dölja genussystemet i ordalag av individuella val. Förhandlingsteorier som i avsnitt 4.2.1 har därför stor använd- barhet. De visar nämligen ett sätt på vilket genussystemet förstär- ker och upprätthåller sig självt genom strikt ekonomisk logik. 4.5Lönegap och könssegregerad arbetsmarknad – teoriernas förklaringar103 I kapitel 3 konstaterades att det råder betydande skillnader i arbets- marknadsstatus mellan kvinnor och män på den svenska arbets- marknaden. Med arbetsmarknadsstatus menas inte status i betydelsen anseende utan status i betydelsen utfall. Arbets- marknadsstatus innefattar således främst löner, positioner och yrken men även anställningsform och överens kommen arbetstid och andra villkor. I detta avsnitt diskuteras könsmässiga skillnader i 102Om man inte är beredd att acceptera en rent biologistisk förklaring, se , G. [1993]. 103Stycket bygger till stor del på Blau, F., Ferber, M. & Winkler, A. [2001]. Bilaga 13 till LU 2003/04 Varför inte dela lika? arbetsmarknadsstatus i relation till två teorier. Den neoklassiska nationalekonomins humankapitalteorin förklarar kvinnors lägre löner och koncentrationen på arbetsmarknaden som resultatet av traditionell arbetsuppdelning i hemmet och därpå följande individuella ekonomiskt rationella val. Genusteori eller diskrimi- neringsteori betonar strukturella faktorer, samhälleliga faktorer och diskriminering på arbetsmarknaden för utfallen på arbetsmark- naden. I kapitel 3 diskuterades kort att det könsmässiga lönegapet beror på skillnader i kvalifikationer, på den könssegregerade arbetsmark- naden och på diskriminering. Men vad beror dessa tre könsmässiga skillnader på? Även på arbetsmarknadsområdet konkurrerar förkla- ringarna om individuella fria val med genussystemets struktu rella inverkan. På arbetsmarknaden förknippas de fria valen främst med utbudssidan av arbetsmarknaden och genussystemet kan verka både på utbudssidan och på efterfrågesidan. Ofta används termen diskriminering för genussystemets verkan på arbetskrafts efter- frågan. I detta avsnitt redovisas två teoretiska perspektiv som båda söker förklara förekomsten av det könsmässiga lönegapet och av könssegregeringen på arbetsmarknaden, dvs. att kvinnor hamnar i låglönebranscher och låglöneyrken samt på lägre positioner än män. Dessa två förklaringar har dessutom en tendens att förstärka varandra. Först presenteras och diskuteras humankapitalteorins förklaring om att individuella egenskaper bestämmer individens arbetsmark- nadsstatus och sedan teoribildningen om diskriminering som källa till lönegap och segregering. Diskriminering av kvinnor på arbets- marknaden ger en förklaring till kvinnors lägre löner och könsse- gregeringen. En annan sorts diskriminering, s.k. samhällelig dis- kriminering,104 lämnar ytterligare en förklaring till löneskillnader och segregering. Det kan formuleras som att könsstereotyper och normer om kvinnligt och manligt styr individens val tidigt i livet. Slutligen diskuteras den självförstärkande effekt som finns mellan dessa förklaringsfaktorer: det faktum att en medvetenhet eller för- väntan om arbetsmarknadsdiskriminering har negativ inver kan på kvinnors fria val av utbildning och yrke. Inte heller på arbets- marknadsområdet ska förklaringarna ses som konkurrerande, utan varandra kompletterande och dessutom varandra förstärkande. 104 Blau, Ferber & Winklers term är prelabourmarket discrimination, för att förtydliga att det är diskriminering som finns redan före arbetsmarknadsinträdet. Varför inte dela lika? Bilaga 13 till LU 2003/04 4.5.1Humankapitalteorin: individuella val bestämmer utbildning, lön, sektor och yrke Enligt humankapitalteorin bestämmer individens humankapital hans eller hennes arbetsmarknadsstatus.105 Könsmässiga skillnader i lön, sektor, bransch och yrke beror således på att kvinnor och män systematiskt fattar olika beslut om att investera i sig själva och sin karriär. Med humankapital menas formell utbildning, tidigare arbetslivserfarenhet, smak106 och övriga färdigheter. Enligt teorin så fungerar humankapitalet på många sätt som vanligt kapital näm- ligen att det utgör en riskfylld investering och ger ägaren avkastning i form av lön. Utifrån samma principer som vanliga investerings- beslut tas, beslutar varje individ på ett ekonomiskt-rationellt sätt hur mycket han eller hon ska investera i sitt humankapital och i vilken sorts humankapital. Dessa beslut är förstås nära knutna till vilken arbetsmarknadsstatus som senare uppnås. Enligt humankapitalteorin utgår individer när de ska fatta sitt investeringsbeslut från den traditionella arbetsdelningen i hemmet mellan makar.107 Med andra ord räknar unga kvinnor med att göra längre avbrott i karriären och att arbeta deltid för att hinna med hemarbetet. Därför fattar kvinnor andra investeringsbeslut än män. Enligt detta synsätt skulle kvinnor välja att investera mindre i utbildning än män eftersom de väntar sig ett kortare arbetsliv och därmed en lägre avkastning på sin utbildningsinvestering. I många länder har kvinnor också lägre utbildning än män, men så är emellertid inte fallet i , se till exempel SOU 2003:96. I SOU 2004:43 visas också att de kvinnor som –talet trätt ut på den svenska arbetsmarknaden inte låtit föreställningar om ett framtida familjeliv inverka på valet av utbildning eller yrke.108 Humankapitalteorin förklarar också varför kvinnor väljer andra utbildningar än män. Kvinnor väljer utbildningar där human- kapitalet inte tappar lika mycket i värde vid frånvaro pga. 105Se t. ex. Mincer, J. & S. Polachek [1974] och Polachek, S. [1981]. 106Med smak menas sådant som hur individen ser på balansen mellan marknadsarbete och övrig sysselsättning, tolerans för att arbeta på obekväma tider, med farliga ämnen, fysiskt och psykiskt tunga arbetsuppgifter etc. Vissa anser att kvinnor och män skiljer sig åt i pre- ferenser på ett medfött sätt, se , G. [1993]. 107Notera att den unitära modellen som presenterades i avsnitt 4.1, förklarar den skeva arbetsfördelningen inom hemmet utgående utifrån att kvinnor har lägre lön och lägre arbetsmarknadsanknytning. När neoklassisk nationalekonomi ska förklara könsskillnader i humankapital/på arbetsmarknaden hänvisar den till den rådande arbetsdelningen i hushållen och när de ska förklara arbetsdelningen i hushållen hänvisar den till kvinnors och mäns olika arbetsmarknadsstatus. Resultatet är ett cirkelresonemang. 108Se SOU 2004:43. Bilaga 13 till LU 2003/04 Varför inte dela lika? traditionell arbetsdelning i hemmet. På områden som naturveten- skap och ingenjörsutbildningar är den teknologiska utvecklingen så snabb att frånvaroperioder medför alltför kostsam depreciering av humankapitalet. Ett annat sätt att rationalisera samma sak är tanke- gången om att kvinnor väljer utbildningar och yrken där vidare- utbildning och utveckling av humankapitalet är mindre viktigt. Detta för att de redan från början räknar med att arbeta mindre än män pga. familjeskäl. För att sammanfatta: enligt humankapitalteorin har kvinnor lägre lön för att de har lägre utbildning, annan sorts utbildning (t.ex. lärarexamen i stället för ingenjörsexamen) och gör fler och längre avbrott i arbetslivet. Enligt humankapitalteorin beror den könssegregerade arbetsmarknaden på att kvinnor väljer yrkesbanor där kostnaden för frånvaroperioder är lägre och mindre vidare ut- bildning krävs. Det finns empiriskt stöd för humankapitalteorin: alla upptänk- liga mått på humankapital har visat sig samvariera på ett signifikant sätt med lönen i stora tvärsnittsdatamaterial. Men sedan human- kapitalmåtten fått säga sitt återstår ändå ett stort oförklarat köns- mässigt lönegap. Enligt Blau, Ferber & Winkler [2001] är en rimlig bedömning att humankapitalteorin förklarar en del men långt ifrån allt av både löneskillnader mellan kvinnor och män och den könsse- gregerade arbetsmarknaden. Humankapitalteorins förklaring till löneskillnader är koncentre- rade till arbetskraftsutbudet och inte till efterfrågan på arbetskraft. Sådana teorier kallas därför utbudsteorier. En annan utbudsteore- tisk förklaring kan möjligen kasta ytterligare ljus på kvinnors och mäns karriärval. Enligt denna ansats finns en klar tendens att familjer prioriterar mannens karriär framför kvinnans och att detta leder till att hustrun får ännu sämre möjlighet till avkastning på sitt humankapital än om hon varit ensamstående eller familjen priori- terat båda karriärerna lika mycket. Om detta är ett utbrett fenomen kan unga kvinnor räkna med att få stå i andra rummet inom en framtida familj och kanske därmed tendera att välja breda utbild- ningar inom traditio nellt kvinnliga områden som ger sysselsättning på alla möjliga arbetsmarknader, till exempel lärare och vårdyrken. En sådan effekt skulle alltså öka både lönegapet och könssegre- geringen på arbetsmarknaden. En begränsning eller brist med utbudsteorierna är att de egentligen bara förklarar lönegap och segregering med en (förvän- tan om) könssegregerad arbetsfördelning i hemmet. Varför inte dela lika? Bilaga 13 till LU 2003/04 är det långt ifrån alla kvinnor och män som sammanbor med någon av motsatta könet, vilket begränsar ansatsens förklaringsvärde. För det andra: om man antar att kvinnor kommer att få utföra huvud- delen av vård och hushållsarbete inom familjen och att hon därför av eget fritt val fattar vissa investeringsbeslut, så är det egentligen själva antagandet om den traditionella arbetsfördelningen inom familjen som är teorins förklaring till olika arbetsmarknadsutfall för kvinnor och män; inte de könsbundna ekonomiskt-rationella fria valen. En annan begränsning med humankapitalteorin är att den tar individens preferenser och den könskonservativa arbetsdelningen i hemmet för utifrån givna och opåverkbara. Om det är troligt att kvinnor kommer att bli diskriminerade t.ex. inom traditionellt manliga yrken och branscher, kommer deras preferenser och därmed deras fria val av utbildning och yrke vridas mot traditio- nellt kvinnliga områden för att undvika diskriminering i arbetslivet. Segregeringen förstärks därmed utan att det har med den indivi- duella familjens arbetsdelning att göra utan om en förväntan att bli diskriminerad inom vissa sektorer av arbetsmarknaden. Detta är ett exempel på återkopplingseffekt mellan diskriminering och human- kapital som diskuteras mer utförligt längre fram. Slutligen är det värt att påpeka att individers preferenser troligen påverkas av andra individers influenser, socialt tryck och normer. 4.5.2Genussystemets inverkan på utbildnings- och yrkesval Gemensamt för dem som omfattar en kritisk hållning till human- kapitalteorin är att man brukar tala om att individens val inte fattas i ett socialt vakuum. Inom andra discipliner än nationalekonomi betonas ofta att det finns strukturella förhållanden som påverkar människors fria val. I själva verket kan humankapitalteorins antag- ande om att det är den traditionella arbetsdelningen mellan makar som styr deras könsbundna val av investeringar i humankapital faktiskt ses som en strukturell förklaring eftersom den traditionella arbetsfördelning en i hemmet just är en utifrån pålagd struktur. De sociala influenser som får kvinnor att fatta sådana beslut som inverkar negativt på deras arbetsmarknadsutsikter kallar Blau, Ferber & Winkler [2001] med ett samlingsnamn för samhällelig dis- kriminering eller prearbetsmarknadsdiskriminering. De använder ter- men diskriminering eftersom dessa influenser har konsekvent Bilaga 13 till LU 2003/04 Varför inte dela lika? negativa effekter på kvinnors arbetsmarknadsutfall och samhällelig för att skilja den från den direkta, mer individuella, diskrimi- neringen på arbetsmarknaden som beskrivs i nästa avsnitt. Den samhälleliga diskrimineringen är i princip synonym med samhälle- liga könsnormer. En viktig del av den samhälleliga diskrimineringen är den utbredda könsstereotypningen av yrken. Yrken som t.ex. förskol- lärare, sjuksköterska och bibliotekarie uppfattas som kvinnliga yr- ken medan ingenjör, chaufför och polis uppfattas som manliga.109 Föreställningen om att vissa yrken har ett kön påverkar antag- ligen unga personers utbildnings- och yrkesval både på ett med- vetet och ett omedvetet plan.110 Könsmärkningen av olika yrken hör intimt ihop med den lika utbredda könsmärkningen av egenskaper och intressen som beskrevs tidigare. Det anses t.ex. kvinnligt att arbeta med människor, att vårda och lära och det anses manligt att vara tekniskt kunnig, arbeta med fordon eller utöva auktoritet. Ett annat exempel på samhällelig diskriminering är att flickor och pojkar blir olika bemötta inom utbildningssystemen med start redan i förskolan. Redan mycket små flickor får fler kommentarer om sitt utseende än om vad de gör och för småpojkar är det tvärtom, se t.ex. Svaleryd, K. [2002] och referenser däri. Längre upp i skolan har det könsbestämda bemötandet färgat av sig i flickors och pojkars beteende. Det har gjorts otaliga studier som alla visar att flickor blir bekräftade av lärare och kamrater genom att vara tysta och ordningsamma och pojkar blir bekräftade genom att vara högljudda och bråkiga och/eller idé- och initiativrika. Pojkar får redan från tidiga år mer respons, både positiv och negativ, på sitt arbete, se t.ex. , M. [2003]. I finns numera mål om jämställdhet och att aktivt arbeta med ett könsperspektiv i läroplaner för hela utbildningsväsendet, men sådan förändring tar tid och mycket talar för att jämställdhet är den del av den gemensamma värde grunden som förskolan är sämst på att förmedla till barnen. Effekterna av dessa två sociala influenser (könsstereotypning av egenskaper och yrken samt genussystemets närvaro i utbildnings- systemet) är, med ekonomens språkbruk, att kostnaden för att inte 109Könsstereotypningen bidrar till att upprätthålla den segregerade arbetsmarknaden, men den segregerade arbetsmarknaden bidrar också till att upprätthålla könsstereotyperna. 110Könsstereotypningen bidrar också till oförklarliga löneskillnader mellan yrken som är i övrigt likvärdiga, vilket behandlas längre fram. Varför inte dela lika? Bilaga 13 till LU 2003/04 bete sig könsstereotypiskt kan vara hög, för flickor, pojkar, kvin- nor och män. För att fortsätta med de ekonomiska begreppen bi- drar detta till att avkastningen på en och samma utbildning eller yrkesval kan vara olika hög för kvinnor och män. Det är svårt att empiriskt testa om individens yrkes- och utbildningsval är helt fria eller till vilken grad de är påverkade av genussystemet via samhällelig diskriminering. Det är inte heller frågan om ett antingen-eller: fria val eller sociala influenser utan en kombination av båda. Att varje individuellt val tagits utan andra influenser utifrån än direkta ekonomiska kalkyler verkar ändå helt orimligt. Och att fria val är synnerligen påverkbara bekräftas till exempel av omfattningen av reklam och marknads föring i sam- hället, områden som också de använder sig av och för stärker köns- stereotyper. Enligt humankapitalteorin bestämmer alltså individens medfödda egenskaper och fria val hur produktiv han eller hon är varefter vederbörande får en lön och utvecklingsmöjligheter som motsvarar den produktiviteten. Tillgänglig empiri på området stöder ligen humankapitalteorin, men den kan ändå bara förklara en viss del av lönegapet och könssegregeringen på arbetsmarknaden. Det är därför högst sannolikt att människors arbetsmarknads- status även påverkas av andra faktorer än individens produktivitets- anknutna egenskaper. Blau, Ferber & Winkler [2001] definierar arbetsmarknadsdiskriminering som en situation när två personer med samma kvalifikationer behandlas olika till följd av könstillhö- righet. Diskriminering på arbetsmarknaden påverkar kvinnors eko- nomiska status dels direkt genom s.k. lönediskriminering, diskrimi- nering i tillsättningar och befordran m.m. och dels indirekt genom att många sorters diskriminering påverkar kvinnors produktivitet negativt vilket leder till lägre lön. Varför skulle då arbetsgivare lönediskriminera kvinnor? En för- sta förklaring kan vara att en del arbetsgivare helt enkelt har sådana preferenser att de tycker att kvinnor är mindre värda än män. 111 Detta stycke bygger till stor del på framställningen i Blau, F., Ferber, M. & A. Winkler [2001], kapitel 7. Bilaga 13 till LU 2003/04 Varför inte dela lika? Eftersom könsdiskriminerande arbetsgivare kommer att anställa färre kvinnor, och då främst på s.k. kvinnliga befattningar, får den- na lönediskriminering också en könssegregerande effekt på arbets- marknaden. En annan förklaring skulle kunna vara att arbetsgivare inte medvetet nedvärderar kvinnor men att de omedvetet är påver- kade av genussystemets normer om manlig överordning och kvin- nlig underordning. Många nationalekonomer vänder sig mot att diskriminering pga. kön skulle förekomma på arbetsmarknaden överhuvudtaget. Ett argument de ofta anför är att företag agerar i vinstintresse och är utsatta för ett konkurrenstryck.