sou · GSB316 · 2005-01-01 00:00:00 — SR skulle förfoga över hela kapaciteten i det nationella DAB-nätet och i medeltal en tredjedel av kapaciteten i det regionalt nedbryt- bara DAB-nätet skulle SR:s merkostnad med alternativ 2 jämfört med alternativ 1 i snitt bli cirka exkl. mervärdesskatt . Nätkostnader utifrån SR:s alternativ 3 för ett teknikskifte från FM till DAB SR:s alternativ 3 skiljer sig från SR:s alternativ 1 när det gäller utbygg- nadstakten av det regionalt nedbrytbara DAB-nätet fram till och med . Utbyggnadstakten avseende det regionalt nedbrytbara DAB-nätet när det gäller täckning och regionala multiplexstationer framgår av tabellerna 4.20 och 4.21. överens- stämmer utbyggnads- och avvecklingstakten av DAB- respektive FM-näten med SR:s alternativ 1. Föreslagen tidsplan för utbyggnad av DAB-nät och avveckling av FM-nät. De täckningsgrader i procent som anges i tabellen avser befolkningstäckning. Källa: SR och . Kostnader för DAB-sändningar m.m. Utbyggnadstakt för multiplexstationer i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet. Källa: SR och . Eftersom SR:s alternativ 1 och 3 överensstämmer kommer kostnadsbilden utifrån alternativ 3 att överensstämma med alternativ 1. Dessa kostnader har redovisats ovan under rubriken utifrån SR:s alternativ 1 för ett teknikskifte från FM till DAB. I den följande redovisningen av alternativ 3 redovisas därför enbart kostnaderna för DAB-näten –2011. uppskattade årliga kostnader (sär- och samkost- nader) för DAB-näten –2011 utifrån SR:s alternativ 3. Kostnaderna är angivna exkl. mervärdesskatt. Jämfört med alternativ 1 ökar de totala kostnaderna för DAB-näten enligt alternativ 3 med cirka exkl. mervärdesskatt och med cirka exkl. mervärdesskatt –2011. Om SR skulle förfoga över hela kapaciteten i båda DAB-näten kommer SR:s resursbehov alltså att öka med i snitt cirka exkl. mervärdesskatt –2011 jämfört med om SR:s alternativ 1 skulle väljas. Om SR skulle förfoga över hela kapa- Kostnader för DAB-sändningar m.m. citeten i det nationella DAB-nätet och i medeltal en tredjedel av kapa- citeten i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet skulle SR:s merkost- nad bli i snitt cirka exkl. mervärdesskatt –2011. Avvecklingskostnader för FM- och DAB-näten Kostnaden för att avveckla de fyra FM-näten som SR hyr av (FM1-FM4; P1–P4) uppgår enligt till . Kostnaden har angetts vara densamma oavsett om näten skulle av- vecklas i den takt som angetts i tabell 4.7 eller om näten skulle avveck- las först när DAB-näten är fullt utbyggda, dvs. Kostnads- posterna i ungefärlig fallande storleksordning för utgörs av demontering, destruktion och frakt. har uppgett att kostnaden för att avveckla DAB-näten skulle uppgå till . Kostnadsposterna i ungefärlig fallande storleksordning för utgörs av icke av- skrivna värden, demontering, destruktion och frakt. Det finns ingen överenskommelse mellan om hur kostnaderna vid en eventuell avveckling av sändarnäten skall finan- sieras. Vid en avveckling av sändarnäten skulle SR därför inte drabbas av någon kostnad. 4.3.4Kostnader för DAB-nät med avseende på privata programföretag På uppdrag av RU har gjort en grov uppskattning av hur mycket distributionskostnaden skulle uppgå till för privata kommer- siella programföretag om dessa skulle inleda DAB-sändningar. Ut- redningen bygger på ett antal grundförutsättningar och antaganden vad gäller dels nätuppbyggnaden, dels årliga sändningskostnader. Uppgifterna skall enligt ses som ett exempel på hur nät och prisbild kan se ut för ett DAB-nät anpassat för den privata radio- branschen. För nätuppbyggnaden har angett följande förutsätt- ningar och antaganden: har utgått ifrån olika scenarier för att uppnå likvär- dig täckningsgrad för DAB-nätet som den kommersiella lokal- radion har i FM-näten. Kostnader för DAB-sändningar m.m. Det DAB-nät som den kommersiella privatradion skall använda baseras på redan byggda enligt SR:s krav på mål- område (redan byggda sändarstationer i det befintliga regionalt nedbrytbara DAB-nätet). Det DAB-nät som den kommersiella lokalradion skall använda skall kunna användas för regionala sändningar (DAB-nätet skall medge lokala och/eller rikstäckande sändningar). För prisbilden har angett följande förutsättningar och antaganden: Kapaciteten i DAB-nätet är fullbelagd. Planeringen av DAB-nätet baseras på SR:s krav på målområden. DAB-nätet inkluderar viss redundans (skydd mot driftstör- ningar). Prisbilden inkluderar inte regionala accesser (programföretagens signalanslutning till DAB-nätet) eller kostnader för multiplex- stationer. Prisbilden anges exklusive mervärdeskatt och frekvensavgifter. har vid planeringen av DAB-nätet inkluderat minst en sändarstation i vart och ett av sändarnätets 19 regionala områden. har eftersträvat en maximal befolkningstäckning. Denna nätplanering innebär att en hög befolkningstäckning kan uppnås redan med förhållandevis få sändarstationer, men också att befolkningstäckningen inom varje region inte kommer att vara densamma som DAB-nätets befolkningstäckning sett som helhet. Utifrån ovan angivna förutsättningar och antaganden för nätupp- byggnaden har med ett sannolikhetskrav på be- räknat hur stor del av befolkning som kommer att täckas av sändningarna beroende på hur många sändarstationer som används i nätet. Beräkningarna framgår av tabell 4.23. Kostnader för DAB-sändningar m.m. Täckningsgraden i procent anger befolkningstäckning beräknad med en sannolikhet på . Av tabell 4.23 kan utläsas att befolkningstäckningen ökar med , från till , om antalet sändar- stationer utökas med en tredjedel, från 30 stationer till 45 stationer. Att åstadkomma en utökad befolkningstäckning med cirka tio pro- cent genom att öka antalet sändarstationer i nätet med en tredjedel stämmer dock endast i nyssnämnda intervall. Att t.ex. utöka DAB- nätets befolkningstäckning från till kräver att antalet sändarstationer utökas från cirka 70 stycken till drygt 200 stycken. Programföretagens årliga kostnad varierar beroende på nätets ut- byggnadsgrad. Kostnaden varierar också beroende på hur stor andel av den totala sändningskapaciteten i DAB-nätet programföretagen disponerar. Ju lägre sändningskapacitet varje programföretag har tillgång till, desto fler programföretag kan bedriva sändningar i nätet, med följd att fler företag kan vara med och dela på de gemensamma distributionskostnaderna. Privata programföretag i har t.ex. disponerat en sändningskapacitet i intervallet 64–160 kbit/s vardera. I har inget privat företag ännu bedrivit några DAB-sändningar, men SR har disponerat en sändningskapacitet inom intervallet 112– 256 kbit/s per programplats (ljudradio). Den beräknade årliga kostnaden för ett programföretag per nät och kapacitet framgår av diagram 4.1. Kostnader för DAB-sändningar m.m. Årlig kostnad per målnät och kapacitet. Kostnaden är redovisad exkl. mervärdesskatt (tkr). MÅLNÄT, antal sändare Av diagrammet 4.1 kan utläsas att de årliga distributionskostnaderna uppgår till 5,5 mnkr exkl. mervärdesskatt för ett program- företag som förfogar över en sändningskapacitet på 192 kbit/s i ett nät med en beräknad befolkningstäckning på . Om programföretagets tillgängliga sändningskapacitet ökas till 224 kbit/s och nätets befolkningstäckning till uppgår kostnaden till drygt 7,5 mnkr exkl. mervärdesskatt. uppskattning av de årliga kostnaderna per nät och kapa- citet i diagram 4.1 motsvarar de kostnader som ett privat program- företag under ovan angivna förutsättningar skulle få betala för i princip nationella DAB-sändningar i nät med varierande befolknings- täckning. Privata programföretag som sänder analog kommersiell lokalradio har emellertid endast tillstånd att sända lokalt i något av de 42 koncessionsområden för lokalradio som finns i . Ut- ifrån de förutsättningar som utgått ifrån och som redo- visats ovan, kan den årliga kostnad som angivit per nät och kapacitet (diagram 4.1) för ett programföretag i princip divideras med antalet sändningsområden, 19 stycken, som ryms inom DAB- Kostnader för DAB-sändningar m.m. Härigenom går det att överslagsmässigt få fram den genom- snittliga kostnad ett programföretag skulle få betala för att sända i en av de 19 olika DAB-regionerna. Om ett programföretag endast bedriver sändningar i en av de 19 DAB-regionerna, kommer den genomsnittliga distributionskostnaden i ett DAB-nät med 30 sändarstationer, om företaget har en dispo- nibel sändningskapacitet på 128 kbit/s, att uppgå till exkl. mervärdesskatt. Om programföretagets disponibla sänd- ningskapacitet istället uppgår 192 kbit/s kommer kostnaden att uppgå till exkl. mervärdesskatt. Som framgått ovan har planerat DAB-nätet bl.a. utifrån förutsättningen att de sändarstationer som har störst befolknings- täckning i varje region skall användas. Redan med 38 sändarsta- tioner uppnås därför ungefär samma befolkningstäckning som för de kommersiella analoga lokalradiosändningarna, . Genomsnittligt sett kommer därför ett programföretags regionala sändningar i det befintliga regionalt nedbrytbara DAB-nätet med 38 sändarstationer att ha en högre befolkningstäckning än vad ett kommersiellt programföretag har genom sändningar i något av kon- cessionsområdena för den analoga lokalradion. Med ledning av dia- grammet 4.1 kommer den genomsnittliga distributionskostnaden för ett programföretags regionala sändningar i ett DAB-nät med 38 sän- darstationer att uppgå till exkl. mervärdesskatt per region, om företaget disponerar en sändningskapacitet på 128 kbit/s. Om programföretagets disponibla sändningskapacitet i stället anges till 192 kbit/s kommer kostnaden att uppgå till exkl. mervärdesskatt. Teracoms prisbild bygger på att sändningskapaciteten i nätet är fullbelagd. SR har framställt önskemål om en kanalplats i samtliga DAB-regioner och ytterligare en kanalplats i vissa av regionerna i det DAB-nät som förutsatt skall användas av privata program- företag. Om SR tilldelas en–två programplatser på 224 kbit/s i var och en av de 19 DAB-regionerna kommer den återstående dispo- nibla sändningskapaciteten att uppgå till cirka 650–900 kbit/s per . Eftersom det i allmänhet torde finnas ett starkt intresse hos privata programföretag att hålla nere sina distributionskostnader i ett inledningsskede, kan det antas att dessa nöjer sig med en lägre disponibel sändningskapacitet än SR. Om därför kommersiella företag disponerar en sändningskapacitet på 128 kbit/s kommer i genom- snitt cirka sex kommersiella företag att rymmas i varje vid sidan av SR. Kostnader för DAB-sändningar m.m. I tätbefolkade regionala/lokala sändningsområden kan det antas att det inte kommer att vara något problem att uppnå full belägg- ning av sändningskapaciteten i DAB-näten. Däremot kan efterfrågan på överföringskapacitet vara lägre i mindre tätbefolkade områden. En modell där privata programföretag i ett regionalt/lokalt nedbryt- bart DAB-nät får tillstånd att sända i endast ett regionalt/lokalt sändningsområde vardera, skulle därför kunna leda till att hela den disponibla överföringskapaciteten i nätet inte kan hyras ut av , vilket i sin tur leder till att den av angivna prisbilden måste justeras. Regionalt nedbrytbara DAB-nät kan utöver regionala sändningar användas för nationella sändningar, vilket innebär ett ut- nyttjande av sändningskapacitet i varje regionalt område. Om t.ex. ett program på 224 kbit/s sänds ut nationellt över samtliga regio- nala DAB-områden minskar utrymmet i varje med 224 kbit/s. som en viss del av kapaciteten i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet utnyttjas för nationella sändningar kan övrig kapacitet användas för regionala sändningar. Enligt aktörer i radiobranschen är nationella sändningstillstånd med möjlighet till regional inbrytning attraktiva för kommersiella företag, såväl för traditionella ljudradioföretag som för företag som sänder icke programanknutna tjänster. Ett sätt att få full beläggning i DAB- näten kan därför vara att något eller några programföretag eller andra kommersiella företag ges tillstånd att sända nationellt. Om det till följd av nationella sändningar uppstår brist på överföringskapacitet i vissa områden där det råder hög efterfrågan på regionala/lokala sändningstillstånd, kan lokala DAB-nät byggas i just de områden där det råder kapacitetsbrist. Det befintliga regionalt nedbrytbara DAB-nätet med en hushålls- täckning på har koordinerats och byggts utifrån SR:s krav på målområden baserade på det regionalt nedbrytbara analoga P4-nätet. Vid beslut om att utöka DAB-sändningar i kan det förutsättas att SR kommer att beredas plats i DAB-nätet för sina regionala sändningar i enlighet med de behov om sändningsutrymme som SR redovisat. Teracoms prisbild avseende kommersiella företags DAB-sändningar bygger dock på att även kommersiella aktörer skall utnyttja det befintliga regionalt nedbrytbara DAB-nätet för sina sändningar. SR och de kommersiella företagen måste i så fall ha samma syn bl.a. på utbyggnaden av DAB-nätet eftersom det inte är möjligt att anpassa nätets täckningsgrad efter enstaka aktörers önskemål. Det skall här noteras att DAB-nätets täckningsgrad har Kostnader för DAB-sändningar m.m. en mycket stor påverkan på programföretagens distributionskost- nader. Distributionskostnaderna ökar snabbt om nätet byggs ut, särskilt vid en utbyggnad över 85 procents befolkningstäckning. Med hänsyn till att public service-bolag och kommersiella program- företag måste ta olika hänsyn i sin sändningsverksamhet kan det antas uppstå problem om dessa skall dela sändnings- utrymme med varandra i samma DAB-nät. SR har t.ex. uttalat att DAB-näten bör ha en befolkningstäckning på cirka 99 pro- cent. För privata programföretag är det dock sannolikt att en sådan hög befolkningstäckning inte kan motiveras ur ett kommersiellt perspektiv. har uppgett att prisbilden för ytterligare DAB-nät i , t.ex. ett nät som från början koordineras och byggs utifrån kommersiella företags intressen, kommer att se ungefär likadan ut som den som presenterats här eller att den möjligen kommer att vara något lägre. 4.3.5Kostnader för DAB-nät med avseende på närradion Enligt gällande lagstiftning får ett tillstånd att sända närradio inte ges till någon som har tillstånd att sända digital ljudradio. Tillståndet att sända närradio upphör vidare att gälla om tillståndshavaren får tillstånd att sända digital ljudradio. För att överhuvudtaget möjlig- göra för en tillståndshavare att inneha ett närradiotillstånd och ett digitalt ljudradiotillstånd krävs en lagändring som innebär att det lagliga hindret mot att kombinera ett närradiotillstånd med ett digitalt slopas. Vidare innebär huvudregeln i gällande lagstift- ning för närradio att sändningsområdena för närradio skall omfatta högst en kommun. Utan lagändringar skulle närradion därför i praktiken inte kunna bedriva sändningar i det befintliga regionalt nedbrytbara DAB-nätet. Det skall i sammanhanget nämnas att framtidsförutsättningarna för lokal icke-kommersiell radio och TV analyseras inom . Resultatet av analysen kommer att presen- teras . Mot bakgrund härav har kommittén valt att inte ytterligare utreda kostnaderna för DAB-sändningar utifrån närradions situation . Kostnader för DAB-sändningar m.m. 4.3.6Kostnader för digitalradiosändningar via satellit Enligt uppgifter från NSAB uppgår den årliga kostnaden att sända digitalradio genom användande av DVB-S-standarden via deras satellitsystem till exkl. mervärdes- skatt per Mbit/s. Kostnaden för att sända med samma kapacitet som ryms i en DAB-multiplex (cirka /s) kan därför överslags- mässigt beräknas uppgå till cirka exkl. mervärdesskatt . I denna kostnad ingår upplänkstjänst och satellitkapacitet inkl. kapacitet för felkorrigering. De två DAB-nät som koordinerats i kommer fullt ut- byggda att ha totalt 20 multiplexstationer (en i det nationella DAB- nätet och 19 i det regionalt nedbrytbara DAB-nätet). Kostnaden för att sända samma innehåll via satellit som ryms i de befintligt koordi- nerade DAB-näten om dessa byggs ut med 20 multiplexstationer uppgår således till cirka exkl. mervärdesskatt. Sändningar via NSAB:s satellitsystem täcker i princip hela befolkning, men systemet är inte anpassat för mobil täckning för konsumentbruk, se avsnitt 3.3.7. Systemet bygger i stället på att de sändningar som är avsedda att tas emot direkt av konsumenterna tas emot stationärt. För distribution av ljudradio kan dock systemet användas som ett komplement till andra plattformar, särskilt om de andra plattformarna inte byggts ut eller inte kommer att byggas ut till full befolkningstäckning.