sou · GSB330d2 · 2005-01-01 00:00:00 — 6Effekter för deltagare och lokalsamhälle I direktiven för SUFO 2 sägs att folkbildningens betydelse för deltagarna ska belysas bland annat med utgångspunkt i deltagarnas bakgrund och ålder. I sammanhanget berörs också frågor om folk- bildningens förhållande till ungdomsgenerationer och folkbildning- ens lärprocesser. Till de förväntningar som ställs på folkbildningen hör också att den ska medverka till att vitalisera demokratin. I anslutning till detta väcker direktiven också frågan om folkbild- ningens betydelse för lokalsamhällets utveckling. I det här kapitlet söker vi belysa dessa frågor genom några olika perspektiv på folkbildningen. I det första avsnittet ger vi en bild av deltagandet i folkbildningen. Därefter ger vi med hjälp av tillgänglig forskning en bild av folkbildningens arbetsformer och deltagarnas upplevelser av folkbildning. Mot bakgrund av detta material tas i det sista avsnittet frågor om folkbildning och demokrati upp. I detta avsnitt gör vi en beskrivning av deltagandet i folkbildningen. Beskrivningen bygger på allmän statistik och deltagarstudier som genomförts av . I den löpande statistiken över studieförbundens verksamhet har tidigare inte getts några uppgifter om deltagarna utöver fördelning på kön. finns därutöver en grov kategorisering efter ålder. Denna gäller dock inte den enskilde deltagarens ålder utan anger gruppens huvudsakliga ålder. Enligt FBR: s årsredovisning hade närmare 57 000 cirklar, , i huvudsak del- tagare i åldern 13–, 53 000 cirklar, , hade huvud- Effekter för deltagare och lokalsamhälle sakligen haft deltagare . Flertalet av cirklarna, , hade främst haft deltagare i åldern 25–. Den intervjustudie av deltagande i folkbildning och vuxenstudier som SUFO 96 gjorde visade att av befolkningen i åldern 18–deltagit i en studiecirkel. Den övervägande delen deltog bara sporandiskt, men för var aktiviteten reguljär och för tycktes den i det närmaste domi- nera fritiden. Tjänstemän på hög och mellannivå liksom företagare deltog betydligt oftare i studiecirklar än vad arbetare i okvalificerade arbe- ten gjorde. Deltagandet ökade med den yrkesmässiga kvalifika- tionsnivån. Rekryteringen till cirklarna var märkbart jämnare än till vuxen- utbildning i stort. I cirklar med främst samhällsinriktade ämnen övervägde tjänstemän och jordbrukare bland deltagarna medan de estetisk-kulturella cirklarna dominerades av kvinnor samt personer med medelhög utbildning. SUFO 96 drog slutsatsen att varken vuxenutbildningen i stort eller studiecirklarna bidrar till att utjämna utbildningsklyftorna i samhället (SOU 1996:159). Som förklaring pekade man på cirkel- verksamhetens öppna karaktär och menade att om en sådan verksamhet utformas så att den lockar dem som är svårast att nå kommer den också att i hög grad efterfrågas även av dem som är mera studieintresserade. Den senaste av deltagarundersökningar avsåg . Urvalet för enkäten gjordes utifrån de 334 000 studiecirklar som rapporterades . Det totala urvalet var drygt 13 000 personer varav nästan 8 svara- de på enkäten (, 2002). Fler kvinnor än män, yngre medelålder underrepresenterad var av cirkeldeltagarna kvinnor och män. Enligt den officiella statistiken, där även cirkelledarna ingår, var antalet kvinnor något lägre, strax . Åldersspridningen bland deltagarna var stor, från tonåren Effekter för deltagare och lokalsamhälle Av de kvinnliga deltagarna var en av fem i åldern 65–, bland de manliga var det yngre åldrar, 15–, som dominerade med en av fem i denna åldersgrupp. Deltagarnas medel- ålder var , en höjning från hos deltagare. En jämförelse med hela befolkningen visar att åldrarna är överrepresenterade bland cirkeldeltagarna, något som främst den stora andelen kvinnliga deltagare i denna ålder leder till. Av deltagarna var i åldersgruppen 15–, dvs. lika stor som denna åldersgrupps andel av hela befolk- ningen, men med en tydlig skillnad mellan könen. Av den kvinnliga befolkningen är i åldern 15–medan av de kvinnliga cirkeldeltagarna är i denna ålder. Omvänt tillhör av den manliga befolkningen åldersgruppen 15–medan av de manliga cirkel- deltagarna är i denna ålder. Den åldersgrupp som är tydligt under- representerad bland cirkeldeltagarna är åldern 25–. En jäm- förelse med tidigare undersökningar visar att både andelen kvinnor i åldern 65–och andelen män ökat jämfört med de tidigare undersökningarna. Studieförbunden skiljer sig åt såväl ifråga om deltagarnas ålder som könsfördelning. Andelen kvinnor var störst i SKS (nuvarande Sensus) och lägst i . I två för- bund, ABF och SV, hade deltagarna 2000 en medelålder på . Lägst medelålder hade deltagarna hos med och Sfr med . För de övriga förbunden varierade medelåldern mellan 40,2 för TBV och 47,1 för FU. av SISU:s del- tagare var medan omvänt av ABF:s och SV:s deltagare var . Varannan deltagare utanför arbetslivet Mer än varannan cirkeldeltagare står utanför arbetslivet, antingen som studerande eller som pensionär. Största gruppen är pensio- närerna av deltagarna, fler bland kvinnorna. av deltagarna är studerande, något fler bland männen. Om man begränsar sig till åldersgruppen 20–, alltså åldersgrupper som i allmänhet är yrkesverksamma, så är en av tio sysselsatt med studier på heltid och något fler är pensionärer. En jämförelse med ULF-data visar att gruppen pensionärer är större bland cirkel- deltagarna än vad den är i befolkningen som helhet. Effekter för deltagare och lokalsamhälle Andelen cirkeldeltagare med utomnordiskt språk som moders- mål är . En jämförelse med andelen infödda svenskar i befolkningen tyder på att denna andel borde vara upp- emot för att motsvara den gruppens andel av befolk- ningen. Personer med längre utbildning är överrepresenterade Människor på alla utbildningsnivåer deltar i studiecirklar. Av de äldre deltagarna har många kort grundutbildning. En jämförelse med befolkningens utbildningsnivå tyder ändå på att personer med längre utbildning är överrepresenterade bland cirkeldeltagarna. En tredjedel av befolkningen i åldern 25–har gymnasial utbild- ning kortare än medan endast en femtedel av cirkeldeltagarna i samma ålder tillhör denna grupp. Omvänt har var femte cirkel- deltagare eftergymnasial utbildning, eller längre, medan endast en av sex i hela befolkningen har sådan utbildning. Estetiska ämnen dominerar oberoende av ålder och utbildning Estetiska ämnen dominerar oberoende av deltagarnas ålder och ut- bildning. finns vissa skillnader. Deltagare med längre utbildning, högskola/universitet , och de unga som fortfarande går i grundskola återfinns oftare i cirklar i estetiska ämnen än deltagare med kortare grundutbildning. Omvänt väljer de med lång utbildning mindre ofta att studera ett samhällsveten- skapligt ämne i cirkel. Bland de yngsta deltagarna, under , återfanns hälften i cirk- lar i estetiska ämnen, i samhällsvetenskapliga ämnen och i ämnen inom beteendevetenskap och humaniora. Återfall i cirkeldeltagande vanligt Som individ kan man delta i flera cirklar och även parallellt. Det är också vanligt att man återkommer år i studiecirklar. Av cirkeldeltagarna 2000 hade tre av fyra deltagit i cirklar tidigare, i många fall i ett flertal cirklar. Endast var fjärde deltagare deltog i sin första cirkel. Ju större erfarenhet av del- Effekter för deltagare och lokalsamhälle tagande i studiecirkel man hade desto vanligare var det att man deltog i en studiecirkel även . De förbund som har lättast att nå nya deltagare är de som har kontaktytor in i rörelser och organisationer med många unga med- lemmar. Andelen förstagångsdeltagare var högst i studieförbunden med de yngsta deltagarna, . De förbund som mer än de övriga rekryterar genom öppen annonsering når, enligt rappor- ten, inte fler nya och inte heller fler unga. Det är förankringen i rätt organisationer som ger nya deltagare, inte den öppna annonseringen. Cirkeln en del i ett sammanhang Många studiecirklar hör hemma i något sammanhang vid sidan av själva cirkeln, oftast inom ramen för verksamheten inom en för- ening. Fyra av tio deltagare svarade att den cirkel de deltagit i ingick som del i arbetet inom en förening medan tre av tio del- tagare ansåg att cirkeln bestod av en grupp grannar/vänner som brukar studera tillsammans. Lika många svarade att cirkeln rekry- terats via annonser eller studieprogram. Det var alltså av studieförbundens cirklar som rekryterades genom annonser eller liknande. Huvuddelen av studiecirklarna tog form inom ett av annat skäl existerande sammanhang, en förening eller en kamratgrupp av något slag. Skillnaderna var tydliga mellan studieförbunden. I FU och Mbsk var det av deltagarna som angav att cirkeln till- kommit via annonsering. Den tydligaste motpolen var där angav att cirkeln ingick som en del i arbetet i en förening. Även inom FS (låg andelen . Cirkeldeltagandet är alltså inte någon isolerad aktivitet, studierna sker i ett sammanhang tillsammans med människor som man känner och har flera relationer till. Specialkunskaper och gemenskap viktigaste motiv Motiven för att delta i studiecirklar är knutna till fritid och special- intressen. Ställda inför ett val mellan fasta svarsalternativ valde av deltagarna som motiv för deltagande att man ville bättra på sina kunskaper inom ett specialområde eller värdet av gemen- skapen i cirkeln. Inte ens av de yrkesverksamma deltagarna var det Effekter för deltagare och lokalsamhälle fler än sexton procent som angav som motiv att få kunskaper för arbete eller yrkesliv. Ifråga om motiven för deltagande var bilden densamma även i de två tidigare undersökningarna. Om man jämför studieförbunden så skiljer TBV ut sig genom att så mycket som av deltagarna anger kunskaper för arbete/ yrkesplaner som motiv för deltagande. Även FU har en större andel deltagare än genomsnittet, som anger detta motiv. I båda fallen är det gemenskapsmotivet som får jämförelsevis liten anslutning. För folkhögskolan finns detaljerade uppgifter att tillgå i SCB:s år- liga statistik över verksamheten. Alla folkhögskolor erbjuder långa allmänna kurser som, även om de kan ha särskild ämnesprofil, har en bred ämnesinriktning. På många skolor finns särskilda, ofta yrkesinriktade, kurser där en större del av studietiden ägnas åt det ämnesområde man valt. Dessutom finns kurser inom ramen för särskilda utbildningssatsningar som finansieras i särskild ordning. Sådana kurser har funnits inom ramen för kunskaps- lyftet. Till detta kommer korta kurser, ofta i samverkan med någon folkrörelseorganisation. För de korta kurserna redovisas i statisti- ken endast antal kurser, antal deltagarveckor, antal deltagare och antal kvinnor. Unga deltagare, fler kvinnor än män I de långa allmänna kurserna, de långa särskilda kurserna och de särskilda utbildningssatsningarna var i alla tre kurstyperna 65 pro- cent av deltagarna kvinnor både vår- och . I de korta kurserna utgjorde kvinnorna av deltagarna bägge terminerna. I de allmänna och särskilda kurserna var flertalet av deltagarna unga, hälften var i åldern 18–och i åldern 30–. av deltagarna i långa allmänna kurser var . Kurserna inom särskilda utbildningssatsningar visar en något annor- lunda åldersfördelning. Den största gruppen, , var i åldern 30–. Effekter för deltagare och lokalsamhälle Vanligt med kortare utbildningsbakgrund Ifråga om tidigare utbildning finns motsvarande skillnader. I de långa särskilda kurserna 2002 hade av deltagarna en treårig gymnasieutbildning och hade längre utbildning. Av deltagarna i långa allmänna kurser hade nästan var tredje, , en treårig gymnasieutbildning medan hade en kortare utbildning. I kurser inom kunskapslyfter och andra särskilda utbildningssatsningar hade av deltagar- na högst grundskola och endera oavslutade gymnasiestudier eller tvåårigt gymnasium. En jämförelse över tiden visar inga påtagliga förändringar ifråga om deltagarnas ålder och utbildning. Deltagarna i de allmänna och särskilda kurserna var något yngre 2002 än 1997. För deltagare i särskilda utbildningssatsningar gällde motsatsen, deltagare var äldre än . Ifråga om tidigare utbildning finns inga tyd- liga skillnader mellan de två åren. Andelen invandrare utgjorde av samtliga deltagare i långa kurser, utgjorde de . På de kurser som anordnades inom ramen för kunskaps- lyftet var andelen invandrare dubbelt så stor, och . En jämförelse visar en liten ökning av andelen invandrare jämfört med . Inom de särskilda utbildningssatsningarna finns också en större andel invandrare, jämfört i allmänna kurser och i särskilda kurser. Andelen deltagare med någon form av funktions- hinder är låg. Av totalt ca 110 000 deltagare per termin anges drygt 11 000 per termin vara funktionshindrade. Jämfört med läget 1997 har antalet ökat . har 20 nya folkhögskolor tillkommit. Med något undan- tag är det filialer som knoppats av från tidigare skolor. De nya skolorna har i nästan samtliga fall en starkare lokal förankring än vad de äldre skolorna i allmänhet har. I flera fall har de drivits fram av lokala intressen. De ligger också oftast i större tätorter, i flera Effekter för deltagare och lokalsamhälle fall i storstadsområden, dvs. i andra miljöer än vad folkhögskolan traditionellt förknippas med. Flera av de nya skolorna saknar inter- nat och vänder sig därmed i första hand till deltagare från när- området. Folkhögskolan som helhet har genom tillkomsten av de tjugo nya skolorna fått en bredare organisatorisk bas. (2003) belyser vad de nya skolorna betytt för sammansättningen av deltagarkollektivet. De nya skolorna har en mer än dubbelt så stor andel invandrare som de gamla. var andelen invandrare i långa kurser på de nya skolorna jämfört för de gamla skolorna. Ifråga om andelen handikappade finns ingen tydlig skillnad mellan gamla och nya skolor. Deltagarna på de nya skolorna var äldre än på de gamla skolorna även om skillnaden inte var särskilt stor, av deltagarna på de nya skolorna var i åldern 18–mot av del- tagarna på de gamla skolorna. På de nya skolorna utgjorde ålders- gruppen 30–av deltagarna medan denna grupp på de gamla skolorna utgjorde . Även andelen deltagare med kort utbildning var större på de nya skolorna, hade enbart grundskola mot på de gamla skolorna. Av del- tagarna på de nya skolorna hade kortare utbildning är treårigt gymnasium jämfört av deltagarna på de gamla skolorna. 6.1.3Benägenhet till fortsatta studier I perspektiv av ett livslångt lärande är det av intresse att se i vilken utsträckning studieförbundens och folkhögskolornas deltagare fort- sätter att studera. Direktiven för SUFO 2 ställer frågan om i vilken utsträckning folkbildningens deltagare går vidare till högskola eller annan utbildning. När det gäller deltagare i folkhögskola saknas uppgifter om i vilken utsträckning de fortsätter att studera. , 2000–2003 har SCB uppgifter om antal sökande till högre utbild- ning (inklusive obehöriga sökande) med folkhögskolebakgrund för höstterminerna. Antalet sökande pendlar mellan 4 000 och 4 500 i individer räknat. uppgick antalet sökande till 4 557 och 2003 till 4 530. I folkhögskolans långa allmänna och särskilda kurser samt i den särskilda utbildningsinsatsen fanns 26 573 deltagare , Effekter för deltagare och lokalsamhälle ungefär en fjärdedel kan sägas ha sökt till högskolestudier. I SCB:s uppgifter ingår inte dem som sökt till högskolor med egna intagningar, främst vissa konstnärliga utbildningar. SCB bedömer att antalet sökande på vårterminerna är betydligt lägre, sannolikt under 1 000 personer. När det gäller folkhögskolans deltagare är också de verksamheter som sker för att underlätta en övergång till högskolestudier av intresse. Utöver collegeutbildningar av olika slag finns några exem- pel där folkhögskolor och högskolor/universitet samverkar för att ge folkhögskoledeltagare möjlighet att känna på vad högskolestudier innebär. Sådana exempel är Bryggan som är ett samarbete mellan och Kjesäters folkhögskola och . Ett annat exempel finns i , där och Eslövs folkhögskola samarbetar med om ett preparandår på folkhögskola. Avsikten är att verksamheten ska breddas till alla folkhögskolor och högskolor i . När det gäller studiecirkeldeltagares benägenhet till fortsatta studier hos andra anordnare saknas uppgifter helt. Däremot vet vi att cirkeldeltagare i mycket stor utsträckning fortsätter att delta i studiecirklar (se 6.1.1). I Studiecirkeldeltagare 2000? frågades om tidigare erfarenhet av folkhögskoleverksamhet. Det visade sig att av cirkeldeltagarna hade gått på folkhögskola . Vi har också sett att den som en gång börjat studier i cirkel gärna fortsätter. Folkbildningen vänder sig i första hand till vuxna studerande. Även om en stor del av de studerande på folkhögskolor är relativt unga så har de nått vuxen ålder och många finns i medelåldern. Deltagare i studiecirklar kommer från alla åldersgrupper, det finns en stor grupp av ungdomar men också en stor grupp av människor i pensions- åldern. Hälften av cirkeldeltagarna finns i arbetslivet och en stor del av de studerande på folkhögskola har erfarenhet av arbetslivet. Det finns anledning förvänta sig att detta förhållande ska återspeglas i arbetsformerna. I folkbildningens styrdokument och i andra beskrivningar av verksamheten och dess kännetecken betonas genomgående demo- kratiska värderingar som grundläggande för arbetet. Effekter för deltagare och lokalsamhälle sägs det i beskrivning av förutsättningar för statsbidrag, präglas av demokratiska värderingar och tar till vara varje deltagare som en resurs med erfarenheter och tankar värda att lyfta fram. Man betonar att studierna kännetecknas av dialog och att ledare och deltagare gemensamt planerar studiearbetet. Liknan- de synsätt gäller också för folkhögskolan. 6.2.1Tre studier av folkbildningens lärprocesser En studie av arbetsformerna i studiecirklar redovisas i en rapport från i (m.fl., 1998). Projek- tet byggde på vad man kallar kvalitativa forskningsintervjuer med deltagare i studiecirklar. Intervjuer genomfördes i början av studierna och efter avslutad cirkel. Totalt intervjuades 69 cirkel- deltagare från tolv cirklar. Cirklarna hörde hemma inom tre olika studieförbund och hade olika karaktär och ämnesinriktning. De intervjuades utsagor ligger till grund för analysen. Per (1999) har undersökt studiemiljö och arbetssätt på två folkhögskolor och i två studieförbund. Egen observation var en huvudlinje i datainsamlingen. Denna kompletterades sedan med ett antal intervjuer med deltagare och lärare/ledare i studiegrupperna. Detta innebär dels att han har ett bredare material där egna iakt- tagelser ligger till grund även för intervjuerna, dels har han fått möjlighet att ta med studiemiljön och lokalens utformning och användning i analysen. Underlaget utgörs av de allmänna kursernas första läsår vid två utvalda folkhögskolor och sex studiecirklar vid två studieförbund. I båda fallen har skilda ämnen studerats. (2001) har i en kombinerad enkät- och intervju- studie undersökt cirkelledarnas förutsättningar för och syn på sin uppgift. Studien av cirkelledarskapet ger en bild av ledarskap och arbetsformer i studiecirklar så som det tedde sig . Materialet består av två delar; observationer av cirklar och intervjuer med cirkelledare i tjugo cirklar i en kommun samt en enkätundersökning av ett urval cirkelledare från samtliga studie- förbund i hela landet. Enkäten besvarades av 874 ledare eller av det slutliga urvalet. Effekter för deltagare och lokalsamhälle (1999) beskriver den demokratiska processen i studie- gruppen – hur styrning och beslut går till – utifrån dels en analys av rummet, dels egen observation. I studiegrupperna fanns läraren/ ledaren vid rummets ena ände där också skrivtavla och andra peda- gogiska hjälpmedel fanns. Om lärarna valde en position som gav överblick och kontroll över deltagargruppen så valde deltagarna inom den givna ramen platser som gav dem kontakt med varandra eller en position med viss distans. Undantagsvis gjordes försök att bryta det mönster som fanns inbyggt i rummet. sammanfattar: Folkbildningens ambitioner att skapa studiegrupper där deltagare och lärare/ledare gemensamt planerar och genomför studier får föga stöd av studiemiljöerna för dessa avsikter. Erfarenheten gällde i lika grad folkhögskolor som studie- förbund. Det kan också noteras att de cirklar som ingick i studien höll till i lokaler som var studieförbundens egna och där förbundet som arrangör stod för lokalens utformning. Ifråga om arbetsformerna såg skillnader mellan folk- högskolor och studieförbund. Skolorna präglades av egna lokalt baserade arbetsformer med tydliga inslag av projekt och tema- studier. Det var lärarna som bestämde ämnesinnehållet. Kursdel- tagarna ställdes inför väl planerade lektioner, med hög läraraktivi- tet, där deras egen aktivitet inskränkte sig till att besvara och ställa frågor kring det av läraren valda ämnesstoffet. Någon möjlighet att själva ta ställning till ramar och innehåll hade de inte. I studiecirklarna var urvalet av ämnesstoffet avklarat före cirkelns start. Både innehåll och studiematerial var fastlagt i och med att cirkeln annonserats. I flera av cirklarna användes studiematerial som utarbetats centralt på förbundet. Cirkelns arbete kretsade kring ledaren och materialet, som i stor utsträckning var styrande för arbetet. I cirklarna organiserades studierna med utgångspunkt i angivna cirkelämnen. Förutsättningarna skiljde sig mellan folkhögskolor och studie- cirklar så till vida att man arbetade med större grupper på folkhög- skolorna. Viktig var också den längre studietiden på folkhögskolor- na, som bland annat möjliggjorde inslag av ämnesövergripande studium och längre grupparbeten. Cirklarna bestod av små grupper och led av en relativt hög frånvaro. Studierna i cirklarna var huvud- sakligen knutna till samtal mellan deltagare och ledare kring texter i studiematerialet. Arbetsformerna initierades genomgående av ledaren. Effekter för deltagare och lokalsamhälle m.fl. (1998) pekar på cirkelledarens centrala roll och på gruppens betydelse. De menar att studiecirkeln är en studieform där gruppen får utrymme och möjlighet att vara den resurs och den potentialen för lärande, den på olika sätt är. I flertalet cirklar har man sett hur det utvecklats ett kollektivt lärande, dvs. ett lärande som sker i en relation mellan deltagarna. I de fall deltagarna fått liten behållning av cirklarna har det hängt samman med att det inte varit ett genuint intresse för ämnet som fört dem samman. I inter- vjuerna har deltagarna pekat på hur man i cirkeln fått ta ansvar för sitt eget lärande och att detta bidragit till lärandet. Studiecirkeln, menar forskargruppen, bör främst beskrivas i termer av kollektivt lärande, inte som tidigare kollektiva mål. Av studien drar de slutsatsen att studiecirkeln främst är en resurs där människor får möjlighet att utveckla sina personliga liv. Genom att delta i studiecirkeln får människor möjlighet att förverkliga sina egna, större eller mindre, projekt. Cirkelledarens pedagogiska roll beskrivs som förmedlarens. I ett par fall har rollen varit handledarens. Ifråga om ledarstil beskrivs ledarna som formaldemokratiska eller i ett par fall patriarkaliska. I en cirkel har man funnit kombinationen av handledarroll och realt demokratiskt ledarskap. Det var en cirkel där alla kom från samma by, kände varandra tidigare och studierna handlade om den egna byns utveckling. Man hade alltså ett gemensamt problem och studierna var ett sätt att tillsammans arbeta med detta problem. Cirkelledaren var en i gruppen och alla deltagare tycktes ha haft ett verkligt inflytande. Många deltagare hade upplevt studiecirkeln som en skola, cirkeln präglades av samma modell. Det inflytande man hade över studier- na upplevde man som något man fått av cirkelledaren. Alla studiens cirklar var i övervägande grad styrda av cirkelledaren med undantag av den nämnda byutvecklingscirkeln. Forskarna menar att pedago- giken totalt sett kännetecknades av svagt och i vissa fall mycket svagt inflytande från deltagarnas sida på cirkelns verksamhet (m.fl., 1998). Effekter för deltagare och lokalsamhälle