sou · GSB383 · 2005-01-01 00:00:00 — In addi- tion, the Inquiry is to survey the procurement and ownership of such devices. The point of departure for this review is to make it easier for people with disabilities to enter the labour market and to keep a place in it. It is the employers, the Swedish National Labour Market Ad- ministration and the social insurance offices that are responsible for ensuring that an employee or a person seeking work has the vocational assistive devices he or she needs. The responsibility of employers is laid down in the Work Environment Act, which stipulates that the work environment shall be adapted to peoples different abilities and needs. The Act prohibiting discrimination in working life against people with disabilities also requires the em- ployer to be able to make certain adaptations to the workplace. The responsibility of the Swedish National Labour Market Ad- ministration to provide support for assistive devices in the work- place is laid down in the Ordinance on special measures for people with occupational disabilities. This responsibility applies only for the first twelve months a person is employed by the employer. The support has an upper limit of 000, which can be exceeded in the case of computerised assistive devices or in exceptional cir- cumstances. The person receiving a grant for an assistive device in the work- place is also the owner of the device. Grants can be paid to both employees and employers. Social insurance offices are responsible for grants for assistive devices for people who have been employed for more than twelve months. Such grants from the social insurance office can be paid both to the individual concerned and to the employer. Special rules limit the value of grants to the employer. Officials processing applications for grants for vocational assis- tive devices often deal with a small number of cases, which makes it difficult for them to build up expertise and develop working routines. Moreover, it is clear from a questionnaire circulated to insurance offices and from interviews with officials at employment offices and insurance offices that these officials lack satisfactory opportunities for professional development. Failings in the regu- latory framework and organisational shortcomings also hinder the efficient and effective use of resources. There is therefore a need for coordination between employment offices and insurance offices so as to allow an exchange of infor- mation, professional development and the development of assistive devices for use in working life. The Inquirys proposals do not involve any change in the way the provision of vocational assistive devices is organised. However, the employment offices will take over all responsibility for voca- tional assistive devices for people employed with the support of wage subsidies or in sheltered employment with a public employer (sheltered employment schemes). and /social insurance offices must take augmented measures where assistive devices in working life are concerned. This will include drawing up quality criteria for their activities and offering officials opportunities for professional development. It is proposed that should receive a special appropriation for joint activities with and /social insurance offices. The aim of these activities will be to carry out development work in the area of vocational assistive de- vices, participate in professional development for personnel and be able to give advice and information with respect to purchases of assistive devices for use in working life. The Inquiry proposes that the rules limiting the value of grants available to employees and employers should be eliminated. New circumstances arising from IT developments The Inquiry has been assigned the task of analysing the new cir- cumstances in the area of assistive devices brought about by the development of information and communications technology and digital technology. The purpose is, in part, to enable better provi- sion of assistive devices needed by groups of disabled people who have been unable for one reason or another to take advantage of advances in the field of technological development. The Inquiry must also take into account the goals in the action plan for eEurope – goals to the effect that no one shall be excluded from the infor- mation society. The assignment given in the terms of reference concerning in- formation and communications technology and digital technology is interpreted by the Inquiry to refer to technological applications that support communication between people and technology that supports the transfer of information to and from people. It also includes technology that supports human cognitive functions. In addition, the work of the Inquiry in the IT area encompasses the interface between people and technology. This interface includes, for example, arrangements for controlling and manipulating com- puters. Assistive devices are taken to include hardware (e.g. com- puters and accessories), software (programs) and digital services. Developments have opened up a great potential for improved functionality for people with disabilities. Access to computer- based assistive devices has brought new opportunities in everyday life, working life and education for many people with disabilities. The Inquiry has revealed that assistive devices are pro- vided in many contexts and on the basis of several different regula- Such devices are provided with public support from county councils, municipalities and the state. However, the volume of assistive devices provided as personal assistive devices has so far been limited and the cost of such devices represents a very limited proportion of total costs to health authorities for assistive devices. Moreover, public spending in this area is exhibiting a downward trend. The regulations for prescribing computer-based assistive devices can differ markedly between health authorities, and whether or not the user receives an assistive device depends on the assessment made by the authority. Much remains to be done to ensure that people with disabilities in are more broadly able to benefit from technological ad- vances. The inquiry presents proposals for measures in the follow- ing areas: Better access to technological opportunities Augmented know-how and skills for personnel Improved support and information for users Enhanced opportunities for research and development advanced coordination, planning and follow-up. One crucial issue in this connection concerns the knowledge and skills of personnel. In many different categories of personnel, there is a need to enhance knowledge and expertise relating to assistive devices. The Inquiry therefore proposes that a more in- depth audit, follow-up and evaluation should be made of how well health authorities perform in providing people with disabilities with assistive devices for purposes of information, com- munication and cognitive support. It is also proposed that the Government instruct the Swedish National Labour Market Ad- ministration and to set up plans for professional development relating to assistive devices for relevant personnel categories. The Inquiry has found that the capacity of assistive devices ser- vices to respond to new developments needs to be strengthened and therefore proposes that health authorities and authorities responsible for assistive devices in working life establish take-up organisations for new advances in the IT area. It is also proposed that a number of centres should receive special funds to enable them to test new products and services for people with disabilities, in the context of their practical operations. Overviews of ex- perience of IT support for new needs groups should be compiled and disseminated. Although IT developments have brought valuable opportunities for people with reading and writing difficulties, these groups have fallen behind in terms of access to assistive devices. The Inquiry therefore proposes a multi-year, temporary incentive grant to health authorities and to the Swedish Library for Talking Books and Braille to increase opportunities to provide assistive devices to people with reading disabilities. To reduce the digital divide, a proposal is made to introduce opportunities for grants for purchasing subsidised computers for individuals aged 19–29 who are receiving full-time activity compen- sation or sickness compensation. Opportunities should be grasped to offer older people an life with unimpaired security. Accordingly, a proposal is made for a special programme of incentive funds to provide skills development for health and social services staff relating to IT support for older people with disabilities. The fact that assistive devices are being made available in many contexts follows naturally from developments and is a consequence of the fact that many actors share the responsibility for disability policy. However, this joint responsibility involves a risk of fragmentation. In order to guarantee the user competent support in connection with needs for advanced IT solutions, while avoiding fragmentation of resources, it is proposed that regional specialist units should be established. The regional units should be based on existing resource centres. The purpose is for the regional centres to be able to offer advanced support to the many different authorities responsible for meeting the needs of users for assistive devices. Users must be able to have their need for ad- vanced IT assistive devices assessed by a single body. Under the proposal, the regional centres will be established following an or- ganisational study. In order to enhance coordination and ensure efficient use of existing resources, it is also proposed that the responsibilities of in the area of IT- based assistive devices should be broadened from the health and care sector to encompass education, working life, culture and transport. The Inquiry has found that the conditions for continued research and development activities in the area need to be boosted. Opportunities for receiving funding for disability research in the IT area cannot be considered satisfactory. The of research positions for younger researchers is proposed. Work on monitoring and reporting on developments also needs continued implementation and reinforcement. The Inquiry proposes that the Government instruct to prepare regular reports on developments in the IT area for people with dis- abilities. It is proposed that the for should be instructed to report on the measures relating to IT for people with disabilities that are carried out at the Agency. The Inquirys other proposals in the IT area concern, for exam- ple, the development and coordination of work on statistics describing access to and use of IT among people with disabilities. Forms for more in-depth cooperation with the business sector and better developed opportunities for cooperation and user participa- tion in developing IT assistive devices are also proposed. In order to support older people with disabilities in the area of electronic assistive devices in the home, a trial project is proposed involving education and training for a new professional group, electronic de- vices instructors. To make it possible to plan further measures in the area, the Inquiry proposes an in-depth analysis of users needs for support. Finally, the Inquiry proposes an initiative focusing on developing users IT skills and an intensification and acceleration of ongoing work on developing available and usable systems for in- formation about assistive devices targeting users. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 2 a §, 3 b §, 18 b §, 26 och 26 a § skall ha följande lydelse. Hälso- och sjukvården skall bedrivas så att den uppfyller kraven på en god vård. Detta innebär att den skall särskilt 1.vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygg- het i vården och behandlingen, 2.vara lätt tillgänglig, 3.bygga på respekt för patientens självbestämmande och integ- 4.främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjuk- vårdspersonalen. Vården och behandlingen skall så långt det är möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. Varje patient som vänder sig till hälso- och sjukvården skall, om det inte är uppenbart obe- hövligt, ges en medi- cinsk bedömning av sitt hälso- tillstånd. skall erbjuda dem som är bosatta inom Varje patient som vänder sig till hälso- och sjukvården skall, om det inte är uppenbart obe- hövligt, ges en medi- cinsk bedömning av sitt hälso- tillstånd eller en bedömning av sitt hjälpmedelsbehov. skall erbjuda dem som är bosatta inom eller som är kvarskrivna enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistas där, 2.hjälpmedel för funktions- hindrade, och 3.tolktjänst för vardagstolk- ning för barndomsdöva, döv- blinda, vuxendöva och hörsel- skadade ansvar omfattar dock inte habilitering, rehabili- tering och hjälpmedel som en kommun inom har ansvar för enligt 18 b §. Lands- tingets ansvar innebär inte någon inskränkning i de skyldigheter som arbetsgivare eller andra kan ha enligt annan lag. Habilitering eller rehabilitering samt tillhandahållande av hjälp- medel skall planeras i samverkan med den enskilde. Av planen skall planerade och beslutade in- satser framgå. eller som är kvarskrivna enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistas där, 2.personliga hjälpmedel till personer med funktionshinder för vård och behandling, för det dagliga livet och för utbildning som är offentligt finansierad eller berättigar till studiestöd, och 3.tolktjänst för vardagstolk- ning för barndomsdöva, döv- blinda, vuxendöva och hörsel- skadade. ansvar omfattar dock inte habilitering, rehabili- tering och personliga hjälpmedel som en kommun inom lands- tinget har ansvar för enligt 18 b §. ansvar inne- bär inte någon inskränkning i de skyldigheter som arbetsgivare eller andra kan ha enligt annan lag eller förordning och har inte heller något ansvar för utrustning eller pedagogiska hjälp- medel inom utbildning. Habilitering eller rehabilite- ring samt tillhandahållande av personliga hjälpmedel skall plane- ras i samverkan med den en- skilde. Av planen skall planerade och beslutade insatser framgå. Kommunen skall i samband med sådan hälso- och sjukvård med sådan hälso- och sjukvård som avses i 18 § första – tredje som avses i 18 § första – tredje styckena erbjuda även habilite- ring, rehabilitering och hjälp- medel för funktionshindrade. får även utan sam- band med överlåtelse av ansvar för hälso- och sjukvård enligt 18 § träffa överenskommelse med en kommun inom om att kommunen skall ha ansvar för hjälpmedel för funktions- hindrade. Vad som sägs i 3 b § tredje stycket gäller även i fråga om habilitering, rehabilitering och hjälpmedel för funktionshindrade som ombesörjs av en kommun. ring, rehabilitering och person- liga hjälpmedel för personer med funktionshinder. får även utan sam- band med överlåtelse av ansvar för hälso- och sjukvård enligt 18 § träffa överenskommelse med en kommun inom om att kommunen skall ha ansvar för personliga hjälpmedel för per- soner med funktionshinder. Vad som sägs i 3 b § tredje stycket gäller även i fråga om habilitering, rehabilitering och personliga hjälpmedel för personer med funktionshinder som ombesörjs av en kommun. Av patienter får vårdavgifter tas ut enligt grunder som eller kommunen bestämmer, i den mån inte annat är särskilt före- skrivet. Patienter som är bosatta inom respektive kom- munen, liksom patienter som avses i 3 c §, skall därvid behandlas lika. får dock för sluten vård fastställa avgiftsnivåer i olika inkomstintervall och besluta om vilka regler om nedsättning av avgiften som skall gälla. Högsta avgiftsbelopp för sluten vård är för varje vårddag. Avgift får dock inte tas ut för att tillhandahålla hjälpmedel annat än som avgift för besök i samband med förskrivning, ut- provning, anpassning av eller träning på hjälpmedel. Endast kommunen får ta ut vårdavgifter för sådan långtidssjuk- vård som den har betalningsansvar för enligt 2 § lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. Avgifter för vård enligt 18 §, för förbrukningsartiklar enligt 18 c § eller för sådan långtidssjukvård som en kommun har betalnings- ansvar för enligt 2 § lagen om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård får, tillsammans med avgifter för hemtjänst och dagverksamhet enligt 8 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453), uppgå till högst en tolftedel av 0,48 gånger prisbasbe- loppet. Avgifterna får dock inte uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel av sitt avgiftsunderlag för sina personliga behov och andra normala levnadskostnader (förbe- hållsbelopp). När avgifterna fastställs skall kommunen dessutom försäkra sig om att vårdtagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation. Avgiftsunderlaget och förbehållsbeloppet skall beräknas med tillämpning av 8 kap. 3–8 §§ socialtjänstlagen. Den som har erlagt vårdav- Den som har erlagt vårdav- gifter som avser öppen hälso- gifter som avser öppen hälso- och sjukvård enligt denna lag i och sjukvård, inklusive avgift som andra fall än som avses i 18 § anges i 26 § andra stycket, enligt första stycket, avgifter för för- denna lag i andra fall än som brukningsartiklar som avses i avses i 18 § första stycket, av- 3 d § eller avgifter tandvård som avses i 8 a § tand- som avses i 3 d § eller avgifter för vårdslagen (1985:125) med sam- sådan tandvård som avses i 8 a § manlagt högst , eller tandvårdslagen (1985:125) med det lägre belopp som bestämts av , är befriad från att eller det lägre belopp som be- därefter erlägga ytterligare av- stämts av , är befriad gifter för sådan vård eller sådana från att därefter erlägga ytter- ligare avgifter för sådan vård eller tid som återstår av , räknat från det första tillfälle då avgift den tid som återstår av , räknat från det första tillfälle då Har en förälder eller föräldrar gemensamt flera barn i sin vård, får barnen gemensamt avgiftsbefrielse när kostnaderna för avgifter enligt första stycket sammanlagt uppgår till där avsett belopp. Kostnadsbefrielse gäller som avses i första stycket även för barn som fyller . Med förälder avses även fosterförälder. Som förälder räknas även den med vilken en förälder stadigvarande sammanbor och som är eller har varit gift eller har eller har haft barn med föräldern. förordning om ändring i förordningen (1991:1046) om ersättning från sjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring i form av bidrag till arbetshjälpmedel Härigenom föreskrivs att 4 § skall upphöra att gälla säkrade kan vardera få bidrag till datorbaserade hjälpmedel får dock beviljas medhögre belopp synnerliga skäl, kan försäkrings- kassan medge att bidrag även i ett annat fall lämnas med ett Bidrag till arbetsgivaren läm- nas med hälften av den kostnad för hjälpmedlet eller anordningen Om det finns särskilda skäl och det har avgörande betydelse för om en försäkrad skall kunna ha kvar sitt arbete, får dock bidrag lämnas för mer än hälften av lämnas för hela kostnaden, om saknar värde för någon annan än lämnas bidrag med lägst halva 12 § Stöd till hjälpmedel för någon som är anställd lämnas endast för behov som framkom- mer en person är anställd hos arbets- givaren eller under tid då en person är anställd med stöd av lönebidrag eller har skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare. förordning om ändring i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp Härigenom förskrivs att 12 § och 14 § skall ha följande lydelse 12 § Stöd till hjälpmedel för någon som är anställd lämnas endast för behov som framkom- mer en person är anställd hos arbets- givaren. Stöd till hjälpmedel på arbets- platsen får lämnas med högst vardera till -den som har arbetshandi- kappet, och -den arbetsgivare eller annan som anordnar eller ansvarar för verksamheten. Om stödet gäller datorbasera- de hjälpmedel eller om det finns synnerliga skäl kan stöd lämnas med högre belopp. Stöd till hjälpmedel på arbets- platsen får lämnas till -den som har arbetshandi- kappet, och -den arbetsgivare eller annan som anordnar eller ansvarar för verksamheten. Bakgrunden till utredningen är målen i den nationella handlings- planen för handikappolitiken och de nationella målen för äldre- politiken. Syftet med det politiska arbetet är att de hinder som finns för funktionshindrades fulla delaktighet i samhället ska tas bort. För att målen skall kunna nås krävs att samhället är tillgängligt för alla. Det gäller såväl den fysiska miljön som information och service. I vissa fall räcker det inte med generella anpassningsåt- gärder utan det behövs kompletterande insatser i form av särskild service och hjälpmedel. Uppdraget för LSS- och hjälpmedelsutredningen är att analysera vissa frågor på hjälpmedelsområdet och lämna förslag till åtgärder. Utredningens uppdrag är också att förtydliga vissa insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) vilket redovisas senare i ett särskilt betänkande. Utredningens uppdrag omfattar följande fem delar av hjälpme- delsområdet: avgiftssystemet för hjälpmedel, de förändrade förutsättningarna på hjälpmedelsområdet genom utvecklingen inom informations- och kommunikationsteknik och digital teknik, hjälpmedelsförsörjningen inom utbildningsväsendet, systemet för arbetshjälpmedel samt gränsdragningen mellan individuella hjälpmedel och arbetshjälp- medel för assistenter Avgiftssystemet för hjälpmedel i hälso- och sjukvården När det gäller avgiftssystemet för hjälpmedel skall utredningen analysera om det finns behov av att införa regler som skyddar per- soner som behöver hjälpmedel från att betala höga avgifter för dessa samt undersöka om någon bestämmelse som berör hjälp- medel i HSL behöver förtydligas. När det gäller hjälpmedelsförsörjningen inom utbildningsväsendet skall situationen analyseras och vid behov åtgärder föreslås när det gäller hjälpmedelsförsörjningen för studerande med funktionshinder inom utbildningsområdet inklusive förskolan. Bakgrunden är bland annat de oklarheter i kostnads- och ansvars- fördelning för hjälpmedel som finns mellan huvudmännen för hälso- och sjukvård respektive utbildning. LSS- och hjälpmedelsutredningen har också i uppdrag att göra en översyn av systemet för arbetshjälpmedel. Möjligheterna att under- lätta för personer med funktionshinder att komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden skall vara utgångspunkten för översynen. Bakgrunden är bland annat att ansvarsfördelningen mellan myn- digheter för arbetshjälpmedel uppfattas som oklar. Ansvarsfördelningen och samordningen mellan berörda huvud- män ska ses över inom vissa angivna områden, till exempel infor- mation, utprovning, tillhandahållande, träning och uppföljning, underhåll och reparationer av arbetshjälpmedel. Vidare ska över- synen avse utveckling och provning av nya arbetshjälpmedel samt upphandling. Nya förutsättningar genom IT-utvecklingen De nya förutsättningarna på hjälpmedelsområdet genom utvecklingen inom informations- och kommunikationsteknik och digital teknik skall analyseras. I budgetpropositionen för aviserades en utredning om hur behoven av hjälpmedel för de grupper av funk- tionshindrade som av olika skäl inte har kunnat tillgodogöra sig de nya rönen inom den tekniska utvecklingen skall kunna tillgodoses på ett bättre sätt. Gränsdragningen mellan individuella hjälpmedel och arbetshjälp- medel I uppdraget ingår vidare att analysera situationen och vid behov föreslå åtgärder om gränsdragningen vad gäller ansvaret mellan individuella hjälpmedel för personer med personlig assistans och arbetshjälpmedel för assistenterna. Bakgrunden är bland annat att enskilda som beviljats assistansersättning har fått avslag på begäran om hjälpmedel, till exempel säng, lyft eller rullstol, som manövreras av personal.