sou · GSB386 · 2005-01-01 00:00:00 — Detta har också framkommit genom de uppgifter som lämnat till utredningen och som baseras på en kartläggning som bryggeri gjort av öl- smugglingen från . Det bör i detta sammanhang påpekas att polisens arbete i i stor utsträckning riktas mot enskilda personer, ofta efter tips från allmänheten. I arbetar polisen mer med att kartlägga eventuella nätverk eller organisatio- ner bakom säljaren. Det sätt på vilket polisen arbetar har givetvis viss betydelse för den bild av brottsligheten som framkommer. Sammanfattningsvis kan man, enligt vår mening, utgå ifrån att storskalig och organiserad införsel och försäljning av alkohol fort- farande förekommer, men sannolikt i mindre omfattning än . Detta gäller åtminstone för sprit. Som nämndes ovan har tullens beslag av stora spritkvantiteter minskat betydligt och . Under utredningens gång har vi ofta fått höra att det är vanligt förekommande med smugglad alkohol, eller svartsprit/svartöl, på restauranger. Att det förekommer är kanske en självklarhet, men frågan är i vilken utsträckning. Konkreta bevis för omfattande verksamhet saknas. Besökare på restaurang vet knappast om den alkohol de serveras är legal eller illegal. Det är således ingen fram- komlig väg att i intervjuundersökningar fråga folk om de konsume- rat illegal alkohol på restaurang. Det finns emellertid andra sätt att närma sig frågan. Ett sätt är att, med hjälp av de uppgifter om omsättningen av alkoholdrycker och matförsäljning m.m. som restaurangerna rapporterar till kom- munerna i de s.k. restaurangrapporterna och som Statens folkhälso- institut har tillgång till, i detalj studera utvecklingen av den legala försäljningen på restauranger i olika regioner i . Om alkohol införd till har frågan om illegal alkohol på restaurang i stor utsträckning gällt starköl. Det kan observeras att starkölsförsälj- ningen på Systembolaget ökat kraftigt . An- talet restauranger har också ökat, likaså försäljningen av sprit och vin på restauranger. Starkölsförsäljningen på restauranger har dock legat på ungefär samma nivå . Den fråga som då väcks är om inte detta skulle kunna vara ett tecken på att förekomsten av insmugglad, illegal starköl har ökat på restauranger, dvs. att en att viss del av den illegalt införda starkölen säljs via restauranger och att detta sker i stor och ökande omfattning. Det kan givetvis också vara så att starkölskonsumtionen nått en viss mättnad för att därför därefter ligga kvar på denna, jämfört med tidigare årtionden, höga nivå. Om den illegala, främst insmugglade, alkoholen ökat i omfatt- ning på restauranger i takt med de allt generösare införselreglerna så bör utbredningen rimligtvis vara mest omfat- tande i gränsregionen till och . Om så är fallet bör därför utvecklingen av den legala omsättningen av olika alko- holdrycker på restaurang se annorlunda ut i , främst i , jämfört med övriga delar av landet, främst . bör, i så fall, uppvisa en minskning, eller en, relativt sett, mindre ökning, av den rapporterade omsättningen av alkoholdrycker än övriga regioner. Användningen av denna metod, att indirekt stu- dera utvecklingen av förekomsten av den illegala alkoholen på re- staurang genom den legala utvecklingen av den rapporterade om- sättningen av alkoholdrycker på restauranger, ger dock inte något svar på frågan om hur mycket illegal alkohol som säljs på restau- rang. Hur försäljningsutvecklingen i de olika länen ser ut för de skilda alkoholdryckerna har, för utredningens räkning, sammanställts av på . Utvecklingen av omsätt- ningen av starköl, vin och sprit på restaurang visade sig inte se an- norlunda ut i än i övriga län. Detta gäller även om man rela- terar omsättningen av de olika alkoholdryckerna till omsättningen av mat. I figur 5.1 redovisas detta för starkölsomsättningens andel i relation till den för matomsättningen på restauranger för vissa län. Om den insmugglade starkölen blivit allt vanligare på restauranger i borde starkölsomsättningens andel, jämfört med vad som betalats för mat på restauranger, ha sjunkit i . Som framgår av figuren avviker inte utvecklingen i vid jämfö- relse med andra regioner i . I hela riket stod starkölsomsätt- Om alkohol införd till ningen för av vad som omsattes för mat både och . och var andelen och . I var motsvarande andelar , år . Figur 5.1 Omsättningen av starköl i procent av omsättningen av mat på restaurang för vissa län och år Det bör återigen poängteras att dessa regionala restaurangdata inte kan användas för att studera omfattningen av insmugglad alkohol på restauranger. Uppgifterna från restaurangrapporterna skall vi- dare tolkas med viss försiktighet, bl.a. p.g.a. ett visst bortfall av re- stauranger. Uppgifterna är sannolikt också för grova för att mindre skillnader i utvecklingen mellan olika regioner ska kunna upp- täckas. De tillgängliga uppgifterna tyder dock på att den eventuella ökning som skett av förekomsten av illegal alkohol på restauranger inte varit nämnvärt större i de sydligaste delarna av landet än i övriga regioner i . Ett annat sätt att kontrollera förekomsten av illegal alkohol på restauranger är genom den tillsyn som sker enligt alkohollagen. I har ett samverkansprojekt mellan olika myndigheter som har tillsynsansvar precis påbörjats där kommunernas tillståndsenheter deltar tillsammans med polisen, tullen, och Skattever- kets Malmöregions punktskattegrupp. Om alkohol införd till deltar också i arbetet och avser att utarbeta en tillsynsmetodik. har man genomfört tillsynsbesök i och kommun. Urvalet av restauranger är inte slumpmässigt, utan man har valt ställen där man av olika skäl misstänkt att det säljs illegal alkohol. Någon restaurang hade andra typer av anmärkningar tidigare och man har också tittat närmare på den omsättning som rapporterats till kommunen i den s.k. restaurangrapporten. Om restauranger uppvisar stora skillnader i omsättning avseende alkoholdrycker från till ett annat, utan liknande förändring i exempelvis omsätt- ningen avseende mat, kan det tyda på ökad/minskad försäljning av illegal alkohol. De utredningar som sker efter varje tillsynsbesök är tidskrävande då det kan bli fråga om att begära in och gå igenom bokföring och, i vissa fall, göra laboratorieanalyser av olika spritsorter. Någon sta- tistik har därför ännu inte presenterats, men enligt de muntliga rapporter som lämnats till utredningen har de tillsynsbesök som genomförts stärkt uppfattningen att förekomsten av smuggelsprit på restauranger är större än vad man antagit. Det kommer förhoppningsvis att vara möjligt att redovisa en tydligare bild av utbredningen av illegal alkohol på restauranger i slutbetänkandet. 5.5Vilka är köparna och brukarna av den alkohol som förs in i och säljs vidare Frågor om köp av insmugglad sprit, öl respektive vin har ställts i Monitormätningarna . Analyser av dessa data visar att det främst är män som uppger att de köpt respektive druckit smugglad alkohol. Detta framkommer av tabell 5.7 som redovisar an- delen köpare och brukare av smuggelöl, smuggelsprit och smuggel- vin 2001–2003, för män respektive kvinnor. Det bör påpekas att tabellen inte redovisar kvantiteter utan enbart andel respondenter som uppgett att de druckit och/eller köpt smugglad alkohol, oberoende av mängden. Eftersom det givetvis förekommer att personer som inte köper smugglad alkohol blir bjudna på sådan alkohol ligger andelarna som druckit insmugglad alkohol genomgående klart högre än de andelar som köpt sådan alkohol. Exempelvis svarade av samt- liga intervjuade att de druckit smuggelöl, men endast 2,2 pro- cent att de köpt sådan. Om alkohol införd till Av tabellen framgår att andelen som druckit smuggelöl ökade , från bland männen (kvinnorna: ) till (kvinnorna: ). Även andelen köpare av smuggelöl bland männen ökade , från år . För kvinnorna var ökningen ringa, från . När det gäller smuggelsprit sjönk andelen brukare jämfört med för att därmed vara på ungefär samma nivå som . Andelen köpare sjönk också bland männen, men var i stort sett oförändrad bland kvinnorna. Tabell 5.7 Andel (%) som har uppger att de köpt respektive druckit smuggelöl, smuggelsprit respektive och smuggelvin åren 2001–2003 uppdelat på män och kvinnor i åldrarna 16–80 år Andel (%) som 2001 (n=17500) 2002 (n=18050) 2003 (n=18051) 2001 (n=17500) 2002 (n=18050) 2003 (n=18051) Vidare framkom i analyser av data att det i huvudsak rör sig om unga män som druckit och/eller köpt smugglad alkohol. Genom- snittsåldern bland de män och kvinnor som köpt, respektive, druckit de olika insmugglade alkoholdryckerna framgår av tabell 5.8. Den skiljer sig lite mellan de olika alkoholdryckerna men var , och, för både könen, som högst för smuggelvin. Lägsta genomsnittsåldern bland kvinnorna uppvisade köparna av smuggel- Om alkohol införd till sprit () och för männen köpare av smuggelöl (). De kvinnliga köparna och brukarna av smugglad alkohol var för samtliga tre alkoholdrycker yngre än de manliga. Av tabellen framgår också att en inte obetydlig andel av köparna och brukarna var . Exempelvis var av de män som köpt och av dem som druckit smuggelöl under . Ungefär samma andelar framkom bland köparna och bru- karna av smuggelsprit. Bland de, jämfört med männen, klart färre kvinnliga köparna och brukare var andelen under ännu större: av samtliga som druckit smuggelöl och av samtliga som druckit smuggelsprit hade inte fyllt . Tabell 5.8 Ålder (m) och andel ej fyllda bland köpare och brukare av smugglad alkohol Män som uppger att de köpt respektive druckit smugglade alkoholdrycker (sprit, vin eller öl) % av köpare ej fyllda Genomsnittsålder bland de som druckit % av brukare ej fyllda Alla intervjuade 16–80-åriga män: m=44 år Kvinnor som uppger att de köpt respektive druckit smugglade alkoholdrycker (sprit, vin eller öl) % av köpare ej fyllda % av brukare ej fyllda Alla intervjuade 16–80-åriga kvinnor: m=45 år Om alkohol införd till Tabell 5.9 visar alkoholkonsumtion och antal intensivkonsum- tionstillfällen (dryckestillfällen med konsumtion av stora mängder alkohol motsvarande minst en flaska vin eller motsvarande i sprit och/eller öl) bland män och kvinnor i olika åldersgrupper, dels för köpare och brukare av insmugglad alkohol, dels för övriga som inte sagt sig vare sig ha köpt eller druckit smugglad alkohol. Bland männen är både den uppgivna alkoholkonsumtionen och antalet intensivkonsumtionstillfällen (genomsnitt per ) överlag ca dubbelt så hög för köparna och brukare av smugglad alkohol jäm- fört med övriga. Den allra högsta alkoholkonsumtionen och fre- kvensen av intensivkonsumtionstillfällen uppvisar den yngsta ål- dersgruppen (16–29-åringar) manliga köpare och brukare av in- smugglad alkohol. Konsumtionen är mer än dubbelt så hög i denna grupp jämfört med alla män (16–80-åringar) (inkl. både kö- pare/brukare och icke köpare/brukare). Skillnaderna i alkohol- och intensivkonsumtionen mellan köpare/ brukare och icke köpare/brukare är ännu större för kvinnorna. För alla kvinnor (16–) är konsumtionen ca 2,6 gånger högre och antalet intensivkonsumtionstillfällen mer än 4 gånger så stort bland brukarna och, framförallt, bland köparna av smugglad alkohol. Den allra högsta konsumtionen och flest intensivkonsumtionstillfällen uppvisar de yngsta kvinnorna (16–29-åringarna) som köpt smugglad alkohol. Konsumtionen är i denna åldersgrupp ca 3 gånger högre jämfört med alla intervjuade kvinnor i åldersgruppen 16–. I detta avseende är de kvinnliga köparna/brukare av smugglad alkohol således mer avvikande från övriga av samma kön än mot- svarande grupp bland männen. Det bör dock påpekas att andelen köpare och brukare av smugglad alkohol är klart lägre bland kvinnor än bland män. Om alkohol införd till Tabell 5.9 Alkoholkonsumtion och antal intensivkonsumtionstill- fällen (senaste ) för och bland köpare, brukare och bland de som varken köpt eller druckit insmugglad alkohol. Män och kvinnor i olika ålders- grupper Ej köpt och ej 30-dagarsperiod 2002–2003 16–29 år Alkoholkonsumtion (m) Antal intensivkonsumtionstillfällen (m) 30–49 år Alkoholkonsumtion (m) Antal intensivkonsumtionstillfällen (m) 50–80 år Alkoholkonsumtion (m) Antal intensivkonsumtionstillfällen (m) Alla män (16–) Alkoholkonsumtion (m) Antal intensivkonsumtionstillfällen (m) Alkoholkonsumtion (m) Antal intensivkonsumtionstillfällen (m) 30–49 år Alkoholkonsumtion (m) Antal intensivkonsumtionstillfällen (m) 50–80 år Alkoholkonsumtion (m) Antal intensivkonsumtionstillfällen (m) Alla kvinnor (16–) Alkoholkonsumtion (m) Antal intensivkonsumtionstillfällen (m) Om alkohol införd till Det går inte att, med hjälp av dessa data, uppskatta hur mycket mindre mängder alkohol dessa köpare skulle konsumera totalt sett givet att smugglad alkohol inte fanns att tillgå. Ca 75–av smuggelköparna bland männen var och har alltså tillgång till alkohol också på Systembolaget. Avgörande för val av in- smugglad alkohol är istället, med all sannolikhet, det lägre priset. Detta leder vidare sannolikt till större inköp jämfört med om inkö- pen istället skulle ha genomförts på Systembolaget. Det rör sig om såpass stora skillnader i alkoholkonsumtion mellan de som köpt/druckit och de som ej köpt/druckit att det är högst sannolikt att tillgången till insmugglad alkohol är en viktig bidragande orsak till denna skillnad. I mätningar ställs till dem som uppger köp av insmugglad alkohol även följdfrågan om de själva sålt vidare något av det inköpta i syfte att tjäna pengar. I mätningarna för januari–uppgav totalt 163 personer att de köpt smuggel- öl. Sju personer uppgav att de sålt vidare något av detta för att tjäna pengar. Tre personer uppgav att de sålt vidare , en person uppgav , en annan och de två resterande vardera. svarade 82 personer att de köpt smuggelsprit och två av dem uppgav att de sålt vidare . Detta avsnitt avslutas med att redovisa regionala skillnader i an- delen köpare, brukare och totala mängden (liter ren alkohol) av insmugglade alkoholdrycker. Inte oväntat är andelarna, för båda könen, högst i länen i och som lägst i norrlandslänen (se tabell 5.10). Noterbart är de höga andelarna, inte bara i de allra syd- ligaste länen i (och //), utan även i övriga regioner i : och regionen övriga län i bestående av , Jön- , och . När det gäller samtliga intervjuade män var andelen köpare av smugglad alkohol som allra högst i regionen övriga län i , följd av och . Inte heller för samtliga intervjuade kvinnor var andelen högst i . Allra högst var den i regionen bestående av , och köpare av smugglad alkohol. Även övriga regioner i redovisade högre andelar än län. Bland 16–29-åriga män var dock andelen som högst i , följt av övriga län i och . Så var dock inte fallet i samma åldersgrupp för kvinnorna, där regionen , Om alkohol införd till och återigen uppvisade den högsta andelen nämnda år, följd av och därefter . I tabellen redovisas också andelen köpare bland dem som inte fyllt . Eftersom antalet intervjuade blir få i vissa regioner redo- visas endast andelarna för hela . Övriga regioner är desam- ma som ovan. Av tabellen framgår att andelen köpare bland 16–19-åringarna i uppgick till bland pojkarna och bland flickorna. Det bör påpekas att dessa andelar avser köp . Andelen köpare vet vi inte. Base- rat på tidigare jämförelser av uppgifter rörande olika observa- tionsperioder är det emellertid högst sannolikt att andelarna som köpt är minst de dubbla. Detta skulle innebära att mer än varannan pojke och av flickorna i i åldrarna 16–köpt smugglad alkohol . Om alkohol införd till Tabell 5.10 Andel (%) som uppger köp av smuggelöl och/eller smuggelsprit och/eller smuggelvin i sju regioner åren 2001–2003 (18–): 16–29-åriga män: 16–19-åriga män: (18–): 16–29-åriga kvinnor: 16–19-åriga kvinnor: Om alkohol införd till Hur omfattande smugglingen visats vara, mätt i antal liter ren alko- hol (per invånare ) i de sju regionerna framgår av tabell 5.11. I tabellen redovisas endast den totala summan av smugg- lingen av de tre typerna av alkoholdrycker . uppvisade båda åren den mest omfattande smugglingen. beräknades denna (konsumtionen) uppgå till ca ren () alkohol per invånare , vilket visade sig vara en ökning jämfört med (1,). Regionen övriga län i uppvisade den näst högsta volymen av smuggling med ca ren alkohol, att jämföras med . Även uppvisade en ökad smugg- ling (1,). Regionen bestående av de sydliga länen , och uppvisade däremot ingen ökning, utan en minskning. Som framgår av tabellen är skillnaden i smuggling mellan hela (: ren alkohol) och övriga regioner bety- dande: jämfört med exempelvis ca 5 gånger högre och jämfört med Norrlandslänen nära 7 gånger högre. De högre nivåerna i Götalandsregionerna framkommer också av deras bidragande andel till den totala volymen smugglad alkohol i . , med en befolkning motsvarande av hela svenska befolkningen, svarade för av den totala alkoholsmugglingen till . Hela svarade för . (summan av och övriga län i ) svarade för och norrlandslänen för de resterande . Insmugglingen av alkoholdrycker är således starkt koncentrerad till . Detta gäller inte enbart , med den förvisso mest omfattande smugglingen, utan samtliga regioner i . Om alkohol införd till Tabell 5.11 Beräknad total smuggling av alkoholdrycker (sprit, vin, öl) i sju regioner och i hela riket och . Som andel av den totala smugglingen i och i liter ren alkohol per invånare per region. I liter ren alkohol per En tämligen ny företeelse är beställning av alkoholdrycker via In- ternet. finns flera olika websidor där man kan beställa alkohol- drycker som sedan levereras hem till bostaden. Den stora skillnaden mellan distansförsäljning och privatinförsel är således att man i det förstnämnda fallet inte själv behöver åka utomlands och transportera in alkoholdryckerna till landet. Detta görs istället av någon speditionsfirma. Ingen vet dock hur vanlig denna företeelse är. Utredningen lät därför inkludera ett antal frågor i SoRADs Mo- nitormätningar –, med samman- taget 4 500 intervjuer av den vuxna befolkningen i åldrarna 16–. Frågorna som ställdes var om man själv hade beställt alkohol via Internet och, i så fall, hur ofta och hur mycket av sprit, vin re- spektive öl , samt om man hade någon vän/bekant som beställt via Internet. Slutligen ställdes en fråga om man druckit sådan sprit/vin/öl under de senaste 12 måna- derna. Antalet personer som uppgav att de beställt alkoholdrycker på detta sätt visade sig vara få, totalt 10 personer av 4500 intervjuade. De sammantagna kvantiteterna, fördelade på hela befolkningen, blev därmed små och försumbara. Om alkohol införd till stämmer överens med erfarenheter, vars utredningar visar på låg förekomst av distansförsäljning. 5.7Systembolagets direktimport av alkoholdrycker Omfattningen av Systembolagets direktimport är ytterst marginell jämfört med bolagets totala försäljning. uppgick den till sprit, vin, varav var vin svagare än 7 volymprocent alkohol, samt starköl. 6Regionala skillnader i konsum- tion och konsumtionsutveckling Alkoholvanorna är inte jämnt fördelade mellan olika regioner i . Exempelvis uppvisar storstäderna en högre alkohol- konsumtion och fler alkoholrelaterade problem än övriga . Skillnaderna är dock mindre än de var för 30–. Alkoholvanorna har alltså till viss del jämnats ut mellan olika regioner, t.ex. mellan länen. Detta gällde åtminstone (se Leifman, 1999). Inom ramen för utredningen har vi för åren 2001–2003 låtit beräkna konsumtionen, totalt och för respektive anskaffningssätt, i sju regioner, enligt de beräkningsgrunder som används för hela riket. Resultatet av dessa analyser redovisas i tabell 6.1. Tabell 6.1 Skattning av den totala alkoholkonsumtionen i sju regioner uppdelat på anskaffningssätt Regionala skillnader i konsumtion och konsumtionsutveckling Det finns mycket att säga om de regionala skillnaderna i alko- holkonsumtion, inte minst om de stora skillnaderna i respektive anskaffningssätts bidrag till totalkonsumtionen (totala anskaff- ningen av alkoholdrycker) för de olika regionerna. Systembolaget svarade exempelvis enbart för av den totala alkoholkonsumtionen i , medan andelen var 67 pro- cent i norrlandslänen. Sistnämnda region uppvisade vidare den lägsta resandeinförseln och smugglingen, såväl i absoluta som relativa tal, medan län uppvisade den högsta. Enligt våra beräkningar uppgick smugglingen och resandeinförseln av alkohol- drycker i län till av skåningarnas totala anskaffning av alkohol. Ser vi till hela perioden till och med har konsum- tionen ökat i samtliga regioner och för samtliga är kon- sumtionen som högst i , följt av län. Ökningen har inte varit större i län SOU 2004:86 Regionala skillnader i konsumtion och konsumtionsutveckling än i övriga 6 regioner. var skåningarnas konsumtion högre än genomsnittet för hela riket. var motsvarande skillnad och . Möjligen var alltså konsumtionsökningen något större i län men något lägre jämfört med övriga regioner. Den lägsta konsumtionen återfinns för samtliga i regionen med längst avstånd till och , alltså norrlands- länen. Den näst lägsta konsumtionen uppvisar länen i , exkluderat. uppvisar, för övrigt, den minsta ökningen , regionen , och den högsta, både mätt i procent och i liter ren alkohol. I syfte att försöka besvara frågan om de regionala skillnaderna faktiskt ökat under de senaste 10–15 åren användes tidigare undersökningar för att studera skillnaderna . I samtliga dessa undersökningar är det intervjuper- sonernas självrapporterade alkoholkonsumtion och inte omfatt- ningen av de olika anskaffningssätten av alkohol (Systembolagets försäljning, införseln av alkohol m.m.) som ligger till grund för de beräknade regionala konsumtionsuppgifterna. För att kunna jämföra dessa uppgifter med de i tabell 6.1 redovisade har vi också för och (Monitordata) beräknad den självrappor- terade konsumtionen. Eftersom de relativa skillnaderna är av störst intresse i dessa analyser redovisas samtliga uppgifter enbart i index- form. Samtliga tidigare undersökningar presenterade nedan redo- visades i , då med delvis andra regionala indelning av än de som används här. I tabellerna 6.2 och 6.3 redovisas resultaten. Regioner som uppvisar värden högre än 100 har en högre konsumtion än genom- snittet för riket och de med lägre värde än 100 en lägre. – i detta fall synonymt med , och – uppvisade i samtliga undersökningar en lägre alko- holkonsumtion än riket som helhet. var konsumtionen ungefär densamma som i hela landet (index=105) och 1997–1998 högre (index=117). Som kan utläsas av tabell 6.2 var de regionala skillnaderna större 1988/89 än 1996 och 1997. Detta överensstäm- mer med tidigare studiers konstaterande av en utjämningsprocess i alkoholvanor mellan olika svenska regioner (se t.ex. , m.fl., 1998). Resultaten från mätningarna 1998 och 2002 tyder på att skill- naderna därefter åter ökat något. Detta skulle i så fall vara resultatet Regionala skillnader i konsumtion och konsumtionsutveckling av att den relativa konsumtionsökningen var störst i södra och som minst i . Denna utveckling beror, med all sannolikhet, på den stora, och ökande, tillgången till billig alkohol i främst och . Intressant att notera är att de självrapporterade konsumtions- uppgifterna visade på något mindre regionala skillnader än (se också tabell 6.3). Om detta verkligen indikerar att de regionala skillnaderna återigen håller på att minska – i detta fall genom att regionerna med långt avstånd till kontinenten närmar sig övriga regioner – är dock för tidigt att uttala sig om. Tabell 6.2 Förändringar av totalkonsumtionen och spritkonsumtionen i olika regioner 1988 2003 i olika regioner. Index hela landet = 100 1988/89 ()2: 1996-97 (VoT) 3: 1997–98 (OAS/)4: (Monitordata, ) (Monitordata, ) 1Inkluderar följande län: , och ; 2SCB:s undersökningar om levnadsnivåförhållanden och 1997 (n=11698); 3BRÅ:s Vanor och Trygget (VoT) (n=2303), se , 1999; 4En undersökning genomförd på uppdrag av genomförd av på uppdrag av OAS, , samt Systembolaget (Leifman, m.fl., 2000). Regionala skillnader i konsumtion och konsumtionsutveckling Tabell 6.3 Självrapporterade alkoholkonsumtion i sju regioner enligt Monitordata () och .