sou · GSB383d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Hjälpmedelsleverantörerna ansvarar för inlägg- ningen och sjukvårdshuvudmännen och andra intressenter kan därifrån hämta informationen till sina lokala system (Hinfo finan- sieras genom abonnemang). AMS förfogar över flera databaser som rör hjälpmedel i arbets- livet. Två av dessa Tuffa31 respektive Arbetsplatser32 innehåller dokumentation om gjorda arbetsplatsanpassningar. 30http:///kultur/hjälpmedel/html/index.html Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik passa33 innehåller information om produkter som vid tester eller vid genomförda arbetsplatsanpassningar visat sig vara effektiva för att underlätta för funktionshindrade i arbetslivet. Databaserna och är framför allt avsedda för personal vid arbetsförmedlingarna och är lösenordsskyddade. Från handikapporganisationerna har önskemål framförts om ett system för information om IT-hjälpmedel som vänder sig till brukare. Man önskar information om vilka hjälpmedel som finns och vad hjälpmedlen är bra för. Ett arbete med målet att ta fram underlag för databaserad hjälpmedelsinformation som bygger på ett brukarperspektiv genomfördes av HSO och förvalt- ningen Habilitering och hjälpmedel i inom ramen för satsningen, IT i praktiken34. Från brukarna grupperade sig önske- målen om information enligt följande: 1.få information om när det finns nyheter inom ens eget hjälp- medelsområde, 2.få tips om enkla vardagslösningar som gör livet lättare, 3.se olika sorter och modeller av hjälpmedel, 4.kunna hitta hur man ansöker om att få olika hjälpmedel, 5.kunna ta del av regelverket för hjälpmedel för regionen och de olika kommunerna. Även i rörelsehinderförbundens hjälpmedelsprojekt (DHR, 2003) har behovet av förbättrad information om hjälpmedel poängterats. 9.9.5Strategi för information och kunskapsstöd har i en rapport konstaterat att hälso- och sjukvården saknar en organisation för att under syste- matiska former ta emot nya resultat och ny kunskap. "Staten be- höver formulera tydliga mål och en sammanhållen strategi för hur information och kunskapsstöd skall användas för att påverka hälso- och sjukvårdens inriktning och utveckling. Insatserna som genomförs är dåligt samordnade och det är svårt att följa upp effekterna. Det säger i sin granskning av de så kallade informativa styrmedel som staten använder för att påverka hälso- och sjukvården (, 2002). 34http:///it/itipraktiken/allmfunktion/undersidor/datainfo.pdf Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik har granskat hur tre statliga huvudaktörer, , , , och , arbetar med informativa styrmedel i form av nationella riktlinjer, rekommendationer, rapporter och olika former av "kunskapssammanställningar". Granskningen visar att det saknas tydliga mål för de informativa insatserna. Det finns inte heller någon sammanhållen strategi för hur insatserna skall utfor- mas för att fungera effektivt. Dessutom är mottagarkapaciteten det vill säga beredskapen att ta till sig kunskapen och förändra in- riktning, arbetssätt, organisation med mera otillräcklig inom hälso- och sjukvården. För att de statliga insatserna skall få ökat genomslag krävs strukturer som mer systematiskt utnyttjar den kunskap som förmedlas. Man föreslår därför att staten bör verka för att det inom landstingen byggs upp en enhetlig mottagarorgani- sation i form av terapi- eller behandlingskommittéer. SBU har som nämnts slutfört en sammanställning av er- farenheter inom hörselområdet. Sammanställningen innehåller bland annat en värdering av nyttan av hörapparater vid olika grad av hörselnedsättning. Vidare ingår en beräkning av behovet av hör- apparater i liksom en beräkning av behovet av utbildning av audionomer . Även HI har publicerat kunskapssammanställningar inom hjälpmedelsområdet, bland annat rörande IT-stöd vid de- mens, ADHD/DAMP, autism samt IT vid rehabilitering av perso- ner med hjärnskador (Gisterå & Lavsund 2001, 2001, Smideman 2001, Starkhammar & Dahlenborg 2002, 2001). Medel för att ta fram dessa kunskapssammanställningar har ställts till HIs förfogande ur Allmänna arvsfonden. 9.9.6Aktörerna och deras ansvar Det finns flera centrala aktörerna med uppgift att arbeta med frågor om kompetensutveckling och IT-hjälpmedel. Grundansvaret när det gäller kompetensutveckling för personal ligger hos huvud- männen, det vill säga landsting och kommuner, AMS och försäk- ringskassorna tillsammans med RFV. Några aktörer med särskilda uppgifter vad avser kompetensutveckling om hjälpmedel är: HI, , ett nationellt inom området hjälpmedel och tillgänglighet för personer med funk- tionsnedsättning. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik SBU, , med uppgift att utvärdera tillämpade och nya medicinska metoder ur medi- cinskt, ekonomiskt, socialt och etiskt perspektiv. CFL, Nationellt centrum för flexibelt lärande, har till uppgift att främja livslångt lärande genom att stärka och stimulera ut- vecklingen av flexibelt lärande inom vuxenutbildning, folkbild- ning och arbetsliv. Nätuniversitetet, myndigheten och utbildningsanordnare, är ett samarbete kring IT-stödd utbildning på distans mellan och högskolor. Certec, , . som är en medlemsorganisation för landsting, regio- ner, kommuner och privata vårdföretag främjar IT-utveck- lingen inom vård och omsorg. CMT, medicinsk teknologi, en forskningsorganisation med syfte att bedriva metodutveckling, kunskapsspridning och utvärderingar av metoder och procedu- rer inom hälso- och sjukvård med avseende på medicinska, so- ciala, ekonomiska och etiska konsekvenser. arbetar med behörighet och kompetens, natio- nella riktlinjer, föreskrifter och råd. , , är en myndighet för statens stöd till skolhuvudmännen i specialpedagogiska frågor. Brukarorganisationerna - intresseorgan för personer med funk- tionsnedsättning. Fackliga organisationer för berörda yrkesgrupper. Leverantörer, bland annat hörapparatleverantörer och andra hjälpmedelsföretag svarar för en del av fortbildningen till be- rörda yrkesgrupper. IT-hjälpmedel används i alltför begränsad utsträckning samti- digt som informationsteknik blir en allt viktigare del i samhället. I takt med att utvecklingen på IT-området går framåt förbättras och utökas utbudet av IT-hjälpmedel för brukarna. Den snabba tek- niska utvecklingen medför att det ständigt finns en kunskapslucka hos personal när det gäller att förstå vilka möjligheter utvecklingen skapar för personer med funktionshinder. En viktig orsak till den Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik relativt sett begränsade användningen av IT-hjälpmedel är bristande kunskap hos dem som förskriver hjälpmedel och dem som beslutar om bidrag till hjälpmedel. Kartläggningsarbetet i utredningen har visat att det finns ett be- hov av fördjupad utbildning om IT som stöd för personer med funktionshinder i både grund- och fortbildning av berörda perso- nalgrupper. Jag bedömer att möjligheterna till fortbildning inom området är otillfredsställande och att innehållet i personal- gruppernas grundutbildning behöver utvecklas. Att förskriva avancerade IT-hjälpmedel bör betraktas som en specialitet då det ofta krävs specialistkompetens och teamarbete för utprovning av denna typ av hjälpmedel. Enligt min uppfattning finns det också behov av bred utbildning bland annat för vård- och omsorgspersonal. Bland annat anser jag att kompetensutvecklingen inom IT-området i kommunerna är eftersatt. Kunskapen om IT- hjälpmedel för gruppen äldre med funktionshinder liksom kun- skapen om IT-som kognitivt stöd är exempelvis spridd i alltför liten utsträckning. Jag anser också att det finns behov av fortsatt kunskaps- och metodutveckling när det gäller ny teknik för olika grupper av per- soner med funktionshinder. Bland annat finns behov av utbildning om nya hjälpmedel och om metoder för utprovning av hjälpmedel. När det gäller de personalgrupper som beslutar om bidrag till ar- betshjälpmedel har dessa enligt min uppfattning i sitt arbete mycket begränsade möjligheter att följa utvecklingen. Detta be- skrivs närmare i avsnittet om systemet för arbetshjälpmedel. Jag bedömer att det finns ett behov av bred kompetens hos de hand- läggare som fattar beslut om hjälpmedel inom arbetslivet så att dessa kan efterfråga och bedöma insatser som rör bedömning av behov och rekommendationer av lämpliga IT-hjälpmedel. Resultatet av utredningens arbete med att kartlägga kompetens- behoven hos personal när det gäller IT-hjälpmedel för personer med funktionshinder visar att många olika yrkesgrupper är berörda. Enligt min mening vore det effektivt att samla kompetens om avancerade IT-hjälpmedel till regionala specialistenheter. I avsnitt 9.10 av betänkandet återfinns ett sådant förslag. För att skapa bättre förutsättningar för utprovning, förskrivning och användning av IT-baserade hjälpmedel anser jag att olika en- heter för hjälpmedelsverksamhet dels behöver vidareutbilda egen befintlig personal, dels dra nytta av den kunskap som finns hos per- sonalkategorier med ny grundkompetens inom IT-området. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik mognaden hos anställda inom vissa delar av hjälpmedelsverksam- heten behöver ökas. När det gäller landstingens hjälpmedelsverk- samhet anser jag det vara viktigt att denna drar nytta av ny kompetens från moderna IT-utbildningar. Exempel på sådana är högskole- och universitetsutbildningar inom området människa- datorkunskap och kognitionsvetenskap. Vidare anser jag att utgör en resurs som i högre grad skulle kunna tas i anspråk för utbildning på högskolenivå av yrkesverksamma inom hjälpmedelsområdet. Till stöd för personal och brukare behövs också kunskapssammanställningar och visningsmiljöer. Min upp- fattning är att dessa, för att vara kostnadseffektiva, i ökad utsträck- ning bör utformas som interaktiva, webbaserade resurser och vir- tuella miljöer. Det är oroande att vi i inte har någon utbildning av rehabingenjörer efter det att utbildningen vid lagts efter. Rehabingenjörerna har enligt min uppfattning en bety- delsefull roll i arbetet med IT-baserade hjälpmedel för personer med funktionshinder. Jag anser det angeläget att det initiativ som tagits för att åter starta högskoleutbildning för rehabingenjörer i landet fullföljs. I sådan utbildning bör IT-området ingå som en del av ett bredare kursinnehåll. Det är viktigt att skapa fler former för att stödja professionen i beslut att dra nytta av IT som hjälpmedel. Som nämnts har SBU relativt gjort en kunskapssammanställning om hörapparater för vuxna. HI har sammanställt erfarenheter av hjälpmedel vid de- mens. Liknande kunskapssammanställningar behövs även inom andra områden, till exempel IT-baserade hjälpmedel för personer med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi, hjälpmedel för personer med neuropsykiatriska diagnoser, hjälpmedel vid kognitiva funktions- nedsättningar liksom hjälpmedel vid psykiska funktionshinder. Dessutom anser jag det nödvändigt att genomföra vissa särskilda satsningar med syfte att förstärka personalens kompetens inom IT- området. Utredningen har kunnat konstatera att det finns ett behov av brukarsupport när det gäller IT-baserade hjälpmedel. När det gäller utformningen av support till brukare anser jag dock att det ligger utanför mitt uppdrag att föreslå en organisation för sådan support. Vissa behov är tillgodosedda och det finns ett antal aktörer som kan fylla rollen som supportgivare. Supporttjänster kan utvecklas till kommersiella verksamheter och jag bedömer det inte lämpligt att reglera vem som skall tillhandahålla support när det gäller IT- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Enligt min uppfattning behövs en tydligare beskrivning av problemen såväl som en analys av behoven av support och en genomgång av erfarenheter av olika former för support. Jag anser även att det är utomordentligt angeläget att ansträng- ningarna ökar när det gäller att utforma för brukarna ändamålsen- liga system för information om hjälpmedel. Ett samarbete mellan olika aktörer bör eftersträvas i sammanhanget. Jag anser att en fördjupad kartläggning, uppföljning och utvärde- ring av kvaliteten i sjukvårdshuvudmännens tillhandahållande av IT-baserade hjälpmedel för information, kommunikation och kog- nitivt stöd till personer med funktionshinder skall genomföras. Min bedömning är att regeringen bör ge ett sådant uppdrag till lämplig myndighet eller organisation. Vidare föreslår jag att regeringen uppdrar åt Arbetsmarknads- verket och att under den närmaste femårspe- rioden utarbeta planer för kompetensutveckling om IT-baserade arbetshjälpmedel för berörda personalgrupper. Där så är motiverat kan planerna upprättas med planer för kompetensutveck- ling även inom andra hjälpmedelsområden. Myndigheterna föreslås också till regeringen redovisa och utvärdera hur planerna realiseras. Jag föreslår dessutom att sjukvårdshuvudmännen och ansvariga myndigheter för hjälpmedel i arbetslivet bygger upp mottagarorga- nisationer för nyheter inom IT-området. I sammanhanget är det viktigt att ta del av resultaten av det uppdrag som SBU erhållit i sitt regleringsbrev , nämligen att utforma ett förslag till mot- tagarorganisation för nya resultat inom hälso- och sjukvården. Vidare föreslår jag att ansvariga aktörer med erforderlig kompe- tens, såsom av medicinsk meto- dik, SBU och , HI inom ramen för sina re- spektive åtaganden får uppdraget att göra en genomgång av och dokumentera effekter av IT-stöd för nya grupper, såsom perso- ner med neuropsykiatriska diagnoser, personer med läs- och skriv- svårigheter/dyslexi, personer med kognitiva funktionsnedsätt- ningar och/eller psykiska funktionshinder samt att skapa beredskap Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik för att göra kunskapssammanställningar för kommande nya grupper. Jag föreslår att särskilda medel tillskjuts för ändamålet. Jag föreslår vidare att regeringen skall verka för att inom ramen för sitt åtagande fortsatt följer och stöder arbetet med kompetensutveckling inom IT-området för per- sonal inom den kommunala och landstingskommunala sektorn. I tillägg till detta föreslår jag även regeringen skall verka för att HI får uppdraget att följa och stödja arbetet med kompetensutveckling om IT av personal som är verksam inom området hjälpmedel inom arbetslivet. Detta uppdrag beskrivs närmare i kapitel 8. Jag föreslår också ett flerårigt stimulansbidrag för kompetensut- vecklingsprojekt när det gäller IT-stöd för äldre. Med en sådan satsning skulle bland annat möjligheter skapas att utveckla kom- petens om betydelsen av IT för äldre hos personal inom äldreom- sorgen. Modeller för att sprida information om nya resultat inom äldreomsorgen och till berörda brukargrupper kan utarbetas. När det gäller uppgiften att utarbeta riktlinjer för projektstöd samt för- dela medel till projekt anser jag att eller kan komma ifråga. uppdrag är som tidigare nämnts att arbeta med frågor rörande behörighet och kompetens, nationella riktlinjer samt föreskrifter och råd. , HI arbetar bland annat med frågor om kompetens inom hjälpmedelsområdet. HI har särskilt priorite- rat äldre med funktionshinder i sin verksamhet. Den så kallade , se vidare avsnitt 9.10, har i sitt betänkande Handikappolitisk samordning – organisation för strategi och genomförande (SOU 2004:54) bland annat föreslagit ett ombildat med ett vidgat ansvar för arbete med be- mötande och tillgänglighetsfrågor. bedöm- ning är att roll och ansvar inom äldreområ- det bör lyftas fram och markeras i anslutning till att det nya insti- tutet bildas. Min bedömning är att regeringen vid beslut om en satsning på kompetensutveckling om IT-stöd för äldre kan ta ställ- ning till vilken myndighet eller organisation som bör få ansvaret att utarbeta riktlinjer för projektstöd samt fördela medel till projekt i en sådan satsning. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Information och stöd till brukarna Utbildning av funktionshindrade brukare i de hjälpmedel som för- skrivits med hälso- och sjukvårdslagstiftningen som grund ligger och bör även fortsättningsvis ligga i sjukvårdshuvudmännens an- svar. Likaså bör även fortsättningsvis utbildning i datorbaserade arbetshjälpmedel som köps med bidrag från berörda huvudmän inom arbetslivsområdet finansieras av dessa. Jag föreslår att ett uppdrag ges , , att i samarbete med handikapprörelsen och planera och genomföra en satsning på att vidareutveckla brukarnas kompetens om IT. En av uppgifterna bör vara att ta till- vara och aktivt sprida de resultat som uppnåtts i den tidigare nämnda Brukarkompetenssatsningen. Satsningen har genererat värdefull ny kunskap i form av läromedel, metoder och pedagogik men erfarenheten visar att den nya kunskapen inte kommer till an- vändning i önskvärd utsträckning. Genom sitt arbetssätt – utbild- ning på brukarens villkor och med användning av distansutbildning som metod – bör goda förutsättningar finnas att erbjuda fortsatt kompetensutveckling om IT till personer med funktionshinder. När det gäller frågan om support till brukarna föreslår jag att HI får uppdraget att genomföra en fördjupad analys av pro- blemen. Behoven av stöd till brukarna liksom erfarenheterna av olika former för brukarstöd behöver beskrivas. I sammanhanget är det viktigt att beakta kostnadseffektiviteten i olika former för support. Ett exempel på behov av support rör stöd till brukare i använd- ning av elektroniska hjälpmedel. Jag föreslår därför särskilda medel till i samarbete med någon eller några kommuner planera och genomföra en försöksverksamhet med en ny utbildning inom IT-området motsvarande dagens heminstruk- törsutbildning. De nya IT- eller elektronikinstruktörerna skall kunna stödja framför allt äldre brukare i hantering och användning av vissa elektroniska hjälpmedel i tillägg till uppgifter rörande hjälpmedel inom syn- och hörselområdet. Brukarorganisationerna efterfrågar som nämnts bättre informa- tion om hjälpmedel. Jag anser att det är viktigt att intensifiera och påskynda arbetet med att utforma tillgängliga och användbara system för information om hjälpmedel som vänder sig till personer med funktionshinder. Vid arbetet skall särskild vikt läggas vid att utforma ändamålsenliga informationssystem för äldre personer Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Ett samarbete mellan berörda huvudmän och brukarorganisationerna är i sammanhanget mycket angeläget. Be- fintliga resurser vid bland annat HI och AMS bör tas tillvara och möjligheten att ta olika former av IT-lösningar i anspråk bör undersökas (databaser, virtuella visningsmiljöer). Jag anser det viktigt att regeringen, som representant för en av ägarna av , uppmanar institutet att påskynda sitt arbete för att nå detta mål. Jag föreslår också att särskilda medel tillskjuts för att möjliggöra brukarorganisationernas deltagande i detta utveck- lingsarbete. 9.10Var hör IT-hjälpmedlen hemma? Behovet av samordning och styrning Det finns ett behov av ett effektivare tillvaratagande av resurser och samordnande av resurser som kan erbjuda kompetent stöd vid tillhandahållande av IT-baserade hjälpmedel som olika huvudmän ansvarar för. , , har enligt sina stadgar ett särskilt ansvar att följa och utveckla användningen av ny teknik. Verksam- heten avser i första hand sådana hjälpmedel som av sjukvårdshu- vudmännen skall tillhandahållas enligt hälso- och sjukvårdslagen. Utvecklingen har fört med sig att IT-baserade hjälpmedel tillhanda- hålls i många sammanhang och av många olika huvudmän. Arbetet med att tillhandahålla IT-baserade hjälpmedel kan effektiviseras genom att resultaten av HIs arbete tas tillvara av ansvariga för flera olika sektorer. Regionala specialistenheter inom området IT-baserade hjälpme- del för personer med funktionshinder skall bildas för ett effek- tivare resursutnyttjande. Centren skall betjäna såväl ansvariga för hjälpmedel enligt HSL som ansvariga för hjälpmedel i ar- betslivet. De regionala enheterna utvecklas ur befintliga centra och bildandet föregås av en organisationsutredning. Att regeringen tar initiativ till att uppgifter vad avser IT-baserade hjälpmedel breddas för att i tillägg till ansvar för hälso- och sjukvårdssektorn även gälla ut- bildningsområdet, arbetslivet, kultursektorn och transportsektorn. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik På vilket sätt skiljer sig IT-hjälpmedel eller datorbaserade hjälpme- del från andra typer av hjälpmedel? Området IT-baserade hjälpmedel är jämförelsevis nytt. IT-utvecklingen har medfört djupgående förändringar i hela samhället. IT-hjälpmedel är ofta mångfunktionella och flexibla. En persondator med tillbehör och programvara kan exempelvis an- vändas för flera olika ändamål. IT-hjälpmedel kan bestå av hårdvara, mjukvara och digitala tjänster. IT-hjälpmedel utgörs ofta av eller ingår i system där systemets olika delar samverkar. Delarna kan också sinsemellan ägas av olika aktörer. Vissa IT-hjälpmedel är komplicerade och svåra att lära sig och svåra att använda. Det finns en nära relation mellan frågor som rör tillgänglighet till informationssamhället och frågor som rör IT-hjälpmedel. Genom att tillämpa principen om design för alla kan produkter och system utformas så att de passar allt fler. IT-hjälpmedlen är inte bara redskap – de möjliggör också för användaren att vara besökare i nya (virtuella) miljöer. Ofta krävs särskild kompetens av dem som skall utveckla, producera, tillhandahålla, underhålla eller använda IT. IT får betraktas som ett kärnkunskapsområde. En översiktlig beskrivning av regler för tillhandahållande av IT- hjälpmedel liksom lagar och förordningar som reglerar verksamhe- ten återfinns i avsnitt 9.6. Där framgår att IT-hjälpmedel tillhanda- hålls av ett antal huvudmän i många olika sammanhang, för olika ändamål och med stöd av ett flertal bestämmelser. Detta kan ses som en naturlig konsekvens av spridningen av IT i samhället och en följd av det gemensamma ansvarstagandet för handikappfrågorna. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik När det gäller hjälpmedel i arbetslivet tillämpas enhetliga principer för tillhandahållande av IT-hjälpmedel i hela landet. När det gäller hjälpmedel som tillhandahålls av sjukvårdshuvud- männen förekommer som tidigare nämnts lokala variationer i regel- verk och policy. Brukarorganisationerna efterfrågar en enhetlig rättvis försörjning av hjälpmedel i landet. Personalen framför genom sina fackliga organisationer synpunkten att möjligheterna skulle öka att ta ett yrkesmässigt ansvar om enhetliga regler gällde för landet. Förut- sättningar till kompetensutveckling för personalen torde också underlättas. Företagen efterfrågar en marknadssituation där enhet- liga regler gäller i hela landet. Det finns tillfällen då samma eller liknande IT-hjälpmedel behövs i flera olika situationer. Det gäller till exempel: Utbildning – arbete. Behov finns av att hjälpmedel som erhål- lits för ett utbildningsändamål kan tas med till den nya arbets- platsen och användas i arbetssyfte. Hem – skola. I vissa fall kan behov av dubbla uppsättningar av hjälpmedel finnas, en uppsättning i skolan och en i hemmet. Arbetsplats - distansarbete i hemmet. Det kan finnas behov av IT-hjälpmedel i hemmet för distansarbete. Distansutbildning – motsvarande behov kan finnas av IT-hjälp- medel i hemmet för distansutbildning. 9.10.2Samordning av försörjning av IT-hjälpmedel Faktorer som talar för en spridning av ansvaret för IT-hjälpmedlen Ansvars- och finansieringsprincipen formulerades i mitten av 1970- talet som ett resultat av handikapputredning. Principen är grundläggande inom svensk handikappolitik. Principen innebär att varje sektor i samhället skall ha ett ansvar för att utforma och be- driva sin verksamhet så att den blir tillgänglig för alla invånare, in- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik klusive personer med funktionshinder. Kostnaderna för de nöd- vändiga anpassningsåtgärderna skall finansieras på samma sätt som verksamheter i övrigt.