sou · GSB3129d5 · 2005-01-01 00:00:00 — Det bör alltså av ett flertal skäl inte finnas något utrymme för någon annan spotmarknad än eller mot- svarande. Elbas bör kunna avskaffas. Hur påverkas stora elköpares (exempelvis industriföretags) möjligheter att sluta bilaterala avtal med elproducenter? En av de stora poängerna med reformen är att verkligen frikoppla handeln med fysisk el från handeln med prisförsäkringar. I prak- tiken sker frikopplingen genom att nätbolagen inte vidareförmedlar information om mätvärden eller annat fakturaunderlag till några säljare av prisförsäkringar. Det finns dock inget förbud mot finan- siella avtal som har samma effekt som de nuvarande fysiska leve- ransavtalen. Ett fast pris på energi kan exempelvis ordnas genom att köparen skickar fakturan från nätbolaget till säljaren (svensk eller utländsk) och att en finansiell avräkning sedan sker. Reformen innebär att kravet på balansansvar i normalfallet av- skaffas på konsumentsidan. Det bör öka möjligheterna för industri- företag att sluta rent finansiella bilaterala avtal med både svenska och utländska producenter. Utländska elköpare torde ha samma möjlighet som att teckna avtal med svenska elproducenter. Kan stora elköpare (exempelvis industriföretag) agera som köpare eller säljare på ? Elköpare har i princip samma möjligheter som producenter att medverka i budgivningen på . Grundregeln borde dock vara att med budgivning följer också ett balansansvar. En köpare med egenproduktion skulle därmed kunna lämna nettobud på både sälj- och köpsidan. En variant kan vara att det finns möjligheter att samverka med en central prognostiseringstjänst för elköpare som är särskilt stora. Omfattar modellen några styrmekanismer eller förutsättningar för hur stor del av den el som produceras i som kommer att säljas via ? Konsumenterna handlar med automatik sin el via spotmarknad. Om all efterfrågan utgör underlag för prisbildningen bör det rimligen innebära att all produktion säljs via . För producenterna borde skillnaderna vara ytterst marginella i och med att produktionen körs mot spotpriset oavsett marknads- modell. Som tidigare nämnts bör ledtiderna i budgivningen dras- tiskt kunna kortas vilket bör tillfredsställa höga krav på flexibilitet för producenterna. Små producenter och kraftverk med produktion som inte kan planeras bör kunna hanteras inom ramen för en central prognos- tisering. Det bör exempelvis vara möjligt att göra ganska exakta prognoser över den sammanlagda vindkraftproduktionen i landet, med uppgifter om aktuella vindstyrkor från . Vindkraftverk skulle då kunna leverera när det blåser, utan krav på balansansvar. Beskriv hur konsumenternas situation förändras om modellen införs Konsumenterna får automatisk tillgång till renodlad handel med el. Utifrån denna kan de själva välja om det finns anledning att anpassa förbrukningen till spotpriset eller hantera prisrisk med hjälp av prisförsäkringar. Reformen ökar incitamenten för att anpassa förbrukningen till spotpriset. Det bör leda till mindre svängningar uppåt och nedåt på spotmarknaden, dvs. lägre volatilitet och minskade prisrisker. Risk- en att vanliga konsumenter (typ hushåll) ska behöva betala ett högt elpris minskar. Dels minskar prisrisken på spotmarknaden, dels kan inte passiva konsumenter mjölkas på pengar genom att standard- mässigt påföras prisförsäkringar som de aldrig har frågat efter. Tanken är att reformen i princip kan införas eftersom konsumenterna kan avräknas med hjälp av den timvisa schablon- profilen i respektive nätområde. Därefter kan en betydligt med kostnadseffektiv timmätarreform genomföras än vad som är möj- ligt på dagens marknad, för relevanta konsumentgrupper. Det borde ha som resultat att konsumenter som känner att de har anledning att påverka sin uppmätta konsumtion vid höga spotpriser också har möjlighet att göra detta. En konsument- grupp som i grunden har små möjligheter att minska den faktiska förbrukningen är villaägare utan alternativ till direktverkande elvärme. De skulle möjligen kunna undvika kortvariga prisspikar . Det bör tilläggas att konsumenterna alltid har ett incitament att dra ner förbrukningen för att minska ett högt spotpris, oavsett hur den egna förbrukningen mäts. Det minskar den totala efterfrågan och påverkar därmed prisbildningen på spotmarknaden. Naturgasens roll i energisystemet......................................... EG:s direktiv om en gemensam marknad för naturgas ....... Prissättning vid handel med naturgas.................. Take or pay vid marknadsöppning .................................... Alternativkostnad och prisföljning....................................... Prismodeller för köp av naturgas .......................................... Naturgaspriser till slutkunder ............................................... Hur prissätts transporterna................................................... Kapacitet i det svenska naturgassystemet............................. Kapacitetsbegränsningar i avtal............................................. Pågående och planerade utbyggnader av Utbyggnad av naturgasnätet i .............................. Utbyggnad av kraftvärme i och ............... Gas förprojekterar för ..................... Fortum planerar för och Bergslagen .................. 7.2Trender för prisutveckling i ett urval av europeiska Utredningens frågeställningar spänner över ett brett område. Det finns behov av att frågeställningarna belyses ur flera perspektiv och djupare än vad som varit möjligt inom ramen för denna översiktliga studie. Den marknadsöppning som har påbörjats inom hela EU har medfört stora omstruktureringar och förändringar . Transportbolag har bildats, spothandeln utökats, gamla vill- kor i avtal måste omförhandlas och de olika aktörernas roller för- ändras. Handel med naturgas har kännetecknats av stora investeringar. Det har medfört att alla aktörer har haft ett behov av långa avtal för att säkerställa en trygg avkastning på insatt kapital. Avtalstider har varit vanliga och även upp till har förekommit. De större kunderna och distributörerna har på en monopolmarknad varit beredda att ta på sig volymrisker genom så kallade take or pay-avtal. Säljaren av gas har tagit prisrisken genom att erbjuda prisföljning mot främst olja men även kol. Prissättningsprincipen har ifrågasatts, speciellt med höga oljepriser. Kunden har dock garanterats att naturgasen alltid är konkurrens- kraftig mot olja. På marknader med utbyggd infrastruktur med flera tillförsel- vägar går utvecklingen mot ett eget pris på gasen och den direkta prisföljningen mot olja i avtalen minskar. Det finns sju mer eller mindre utvecklade marknadsplatser för naturgas i , så kallade hubs. betraktas som den mest utvecklade öppna marknaden , men även i sker en liknande utveck- ling. Den svenska och delvis även den danska marknaden ligger lite vid sidan om de etablerade marknadsplatserna och påverkas mar- ginellt av prisutvecklingen på dessa. Olika aktörer på marknaden bedömer att konkurrensutsätt- ningen av handeln med naturgas kommer att leda till allt mer kund- anpassade erbjudanden. Ett exempel på anpassning är danska DONG:s avtal med , där en följning mot elpris- utvecklingen sker för den gas som används för elproduktion, medan gasen som används för värmeproduktion prissätts på ett mer traditionellt sätt. Genom så kallade take or pay-avtal har till exempel distribu- törer, som förlorat kunder till andra leverantörer, förbundit sig att ta emot gas som han inte längre har full avsättning för. tidigare ingångna avtal löper, kommer beskriven situation att kvarstå. Hur åtagandena eventuellt skall reduceras beror dock på hur avtalen i övrigt är utformade, vilket gör att den uppkomna situationen måste lösas från fall till fall. Några aktörer kommer sannolikt att drabbas ekonomiskt. Eftersom i stort sett samtliga äldre avtal i löper ut 2006, huvuddelen 2005, kommer den ekonomiska skadan att vara begränsad. När nya avtal skall tecknas är parterna medvetna om den nya marknadssitua- tionen och avtalen utformas med hänsyn till den. Under ett uppbyggnadsskede har det inte varit nödvändigt att allokera kostnaderna för transporterna till varje kundkategori, utan naturgasleverantören har kunnat ansluta nya kunder efterhand, om de på marginalen givit ett positivt tillskott. Vid den marknads- öppning som sker separeras handel och transport och kunden får betala, dels priset på den energi som köps, dels transportkostna- derna. Den som distribuerar naturgasen till slutkund skall enligt direktivet redovisa en distributionskostnad som inkluderar kost- nader i överliggande nät. Denna utformning gör att nätavgifterna inte fullt ut upplevs som transparenta. Tarifferna för det svenska stamnätet har en hög kapacitetsandel, vilket innebär att den effekt som kunden behöver vid höglast får stor påverkan på transportpriset, även om denna kapacitet (effekt) behövs . En kund som utnyttjar maximal kapacitet av året får nästan lika stora trans- portkostnader som den som tar ut samma effekt . I , som tidigare hade liknande tariffer, har detta problem observerats och tarifferna har omarbetats. Vid en övergång från strikt marknadsprissättning mot kundens alternativ till generella transportavgifter för alla kunder ställs höga krav på utformningen av tarifferna. Med för hög kapacitetsavgift kan initialkostnaderna bli så höga att kunder med kortvariga behov av hög kapacitet väljer att avstå från naturgas. I den tidigare importkedjan hade den svenska importören avtal och transporträtter som innebar vissa konkurrensbegränsningar. I och med den omfördelning av roller som sker är aktörernas inställning att tidigare hinder för full konkurrensen elimineras. Nova Naturgas säljer sin handel till och blir enbart ett transportbolag. Redan i denna situation blir deras respektive roller tydligare, då Nova Naturgas inte kommer att transportera egen gas. En till synes naturlig utveckling är att hela högtrycksystemet får en och samma systemoperatör och det första ledet i transportkedjan får helt transparenta och jämförbara tariffer. I studien har inte kunnat fastställas om tidigare ingångna avtal om transporträtter i har givit, eller kommer att ge, någon part konkurrensfördelar. Enligt den danska transportören Gastra transporterar Nova Naturgas enligt villkoren i dessa avtal. Gastra kan inte lämna uppgifter om dessa avtal är fördelaktigare än de transporttariffer som tillämpas efter marknadsöppningen. Eftersom Nova Naturgas har valt att transportera enligt villkoren i de tidi- gare avtalen kan förmodas att dessa är fördelaktigare än transport enligt de publicerade tarifferna. Huruvida kommer att åbe- ropa dessa avtal om transporträtt efter att de tagit över handels- verksamheten från Nova Naturgas är ännu en öppen fråga. Avgörande för hur mycket energi det svenska nätet kan tran- sportera är vilken lastfaktor marknaden har och till vilken plats i landet gasen skall transporteras. Förutsatt att kraftvärmen i behöver de gasvolymer som planerats, att marknaden norr om växer enligt planerna, att en gaskombianläggning byggs även i samt att Gas utbyggnadsplaner upp till realiseras, bedöms den årliga mottagningskapaciteten i det svenska systemet kunna uppgå till . Skall ledningssystemet klara större volymer, behöver det kompletteras med kompressorer eller dubbleras på vissa sträckor. Enligt danska uppgifter finns tillräcklig kapacitet i överföringen till för ovan beskriven marknad. ÅF-Energi & Miljö har fått i uppdrag av El- och gasmarknads- utredningen att översiktligt analysera och belysa: prissättningsprinciper och prisutveckling, transportavgifter genom samt transporträtt genom samt nuvarande och möjlig kapacitet i Danmarksförbindelsen och i det svenska stamnätet. Projektet har genomförts genom intervjuer med en rad aktörer på naturgasmarknaden vilka representerar leverantörer, distributörer och större naturgaskunder. Intervjuerna har kompletterats med litteraturstudier, inklusive sökningar via internet. Uppdraget har genomförts av civilingenjörerna . Naturgas började användas i , då nätet byggdes ut i södra och västra . Stamledningen från till stod klar . Därefter har huvudsakligen en förtätning skett inom det befintliga distributionsområdet. har ett flertal alternativ för att dra en större ledning genom stude- rats. Naturgasen som används i kommer från det danska fälten och i . har ledningar till kon- tinenten, vilket gör att är sammankopplat till de kontinen- tala systemen. Den svenska gasleveransen går via utanför till utanför . Från , som har enda mottagningsstation, distribueras gasen vidare ut via det svenska naturgasnätet. I de områden där naturgas distribueras är marknadstäckningen på samma nivå som i övriga . Totalt är cirka 55 000 slut- kunder anslutna till det svenska naturgasnätet. Naturgas distri- bueras i 32 kommuner och fördelningen på olika kundkategorier är följande. Hushållskunderna dominerar och är totalt drygt 50 000 till antalet och det finns cirka 3 500 företagskunder. Cirka 16 000 av hushållskunderna använder gas enbart för matlagning, så kallade spiskunder. Naturgasen används för uppvärmning av småhus, cirka 30 000 stycken, och flerbostadshus cirka 4 000 stycken. Det har skett betydande förändringar i marknadssammansätt- ning sedan naturgasen introducerades, vilket visas i Figur 2. Vid introduktionen 1985 användes främst naturgas inom industrin, där den ersatte olja och till viss del kol. har antalet industri- kunder minskat, (volymmässigt har användningen dock ökat) som kraft- och värmeverk har ökat sin användning. Även inom övrigsektorn har användningen av naturgas ökat markant. Flerbostadshus och småindustrier står för merparten av övrig- Naturgasens användning som fordonsbränsle ökar, men volymmässigt och i relation till övrig användning är den liten. Utvecklingstrenden1 för användningen av naturgas i 1985 till 2003, fördelat på användarsektorer, TWh Källor: , Energiläget 2003 och SCB. Företagskunderna står för en mycket stor andel av den totala kon- sumtionen, . I naturgassammanhang används olika värmevärden. Det faktiska undre värmevärdet på leveranserna från är 11,1 MWh/1000 Nm3. I det svenska statistiska underlaget, SCB, används värmevärdet 9,9 MWh/1000 Nm3. Internationellt har man i naturgassammanhang börjat använda det övre värmevärdet, som är högre än det undre och följaktligen ligger på 12,2 MWh/1000 Nm3. På den svenska slutkundsmarknaden an- vänds fortfarande det undre värmevärdet. 1 Redovisningen är översiktlig och bygger på flera olika källor. 3.2Naturgasens roll i energisystemet För ett optimalt utnyttjande av naturgassystemet bör uttags- mönstret vara så jämnt fördelat som möjligt över året. Olika kund- kategorier har sina typiska uttagsmönster. Industrier har ofta ett jämnt behov av naturgas , endast med korta avbrott för underhåll eller revisioner. För de flesta industrier är ofta olja eller gasol de främsta alternativen till naturgas. Inom fjärrvärmesektorn trängs naturgasen undan av förnybar energi och naturgasens marknadsandelar för denna användning har minskat. I Figur 3 nedan illustreras ett så kallat varaktighetsdiagram, där effekt- behovet över årets fördelas i storleksordning. Värme- produktionen styrs av utomhustemperaturen, vilket gör att uttags- mönstren inom fjärrvärmesektorn ser helt annorlunda ut än inom industrin. Exempel på varaktighetsdiagram för värmesystem Gasens roll som baslast i fjärrvärmesystem utan elproduktion har minskat kraftigt under de år som gasen använts i . Längst ned i basen används ofta olika former av biobränslen samt avfall men även värmepumpar. Dessa energislag producerar värme under större delen av året. Högre upp i belastningsdiagrammet kan gas ha ett visst utrymme, men har inte möjlighet att konkurrera mot helt obeskattade förnybara bränslen. Högst upp i belastnings- diagrammet ligger en triangel som illustrerar topplast. För att pro- ducera den värmen lämpar sig olja mycket bra och gasen har svårare att konkurrera på grund av höga fasta transporttariffer. I ett antal värmeverk används dock naturgasen som topplast och för reserv. Gasen är framför allt konkurrenskraftig i kraftvärmeverk med samtidig el- och värmeproduktion eller i industriella mottrycks- anläggningar. Ett kraftvärmeverk utnyttjas under den kalla delen av året, , och som el produceras försörjs ett fjärrvärmesystem med värme, mellanlast i Figur 3. Naturgasens stora fördel i denna tillämpning är att den producerade elmängden blir stor i förhållande till producerad värmemängd. Med en viss storlek på värmesänkan2 kan en större elproduktion åstadkommas än om fasta bränslen används. Även för den här tillämpningen är konkurrensen hård från förnybara bränslen till följd av införandet av handel med elcertifikat och utsläppsrätter. Till viss del bromsas effekterna av dessa handelssystem av den nya kraftvärmebeskatt- ning som införts . Vissa industrier behöver ånga och om elproduk- tionen blir en trång sektor finns det en betydande framtida poten- tial för samtidig el- och värmeproduktion inom framför allt massa- och pappersindustrin. 3.3EG:s direktiv om en gemensam marknad för naturgas EU har som mål att skapa en gemensam marknad för naturgas i . antogs det så kallade naturgasdirektivet. Det införlivades i svensk lagstiftning , då en ny natur- gaslag trädde i kraft. Öppningen av naturgasmarknaden sker genom att naturgas- företag och så kallade berättigade kunder får tillträde till det nationella systemet av naturgasledningar. De berättigade kunderna kan teckna naturgasavtal med valfri gasleverantör och är inte bund- na till den gasleverantör som förfogar över nätet till vilken kunden är ansluten. Enligt EG-direktiven3 måste åtminstone följande kundkategorier vara berättigade kunder: fram till är berättigade kunder de som har gaseldad kraftproduktion, oberoende av för- brukningsnivå samt övriga slutförbrukare med en årlig förbrukning som överstiger 25 Mm3 per förbrukningsställe. måste marknadsöppningen uppgå till . 2Det värmebehov som finns i till exempel ett fjärrvärmenät utgör en värmesänka där värme från till exempel samtidig el- och värmeproduktion kan avsättas. 3Europaparlamentet och Rådets direktiv /55/EG, och Rådets direktiv /30/EG. med , 2004 är samtliga icke-hushållskunder berättigade och , 2007 skall alla kunder vara berättigade kunder. Den svenska naturgasmarknaden är avreglerad i enlighet med direktivets krav, men gränsen för berättigade kunder fram till sattes . valde således att utöka antalet berättigade kunder genom att sätta storleksgränsen lägre än vad som stipulerades i direktivet. Genom EG:s naturgasmarkandsdirektiv, förändrad energibeskatt- ning och införandet av handel med utsläppsrätter sker en föränd- ring av förutsättningarna på naturgasmarkanden. Avregleringen gör att positionerna mellan aktörerna ändras. Redan nu har några större slutkunder i valt att teckna leveransavtal direkt med den danske gasleverantören, . å sin sida tappar mark- nadsdelar i . För att främja en ökad kraftvärmeproduktion föreslog rege- ringen i Energiproposition /2002 (prop. 2001/02:143) att kraftvärmebeskattningen skulle förändras så att kraftvärmen i fjärr- värme likställs med kraftvärmeproduktionen inom industrin. För- slaget trädde i kraft och innebär att kraftvärme- producenter får göra avdrag för hela energiskatten och av koldioxidskatten för bränslen som för- brukas för värmeproduktion i kraftvärmeverk. fick avdrag endast göras för halva energiskatten. Bakgrunden till förändringen är att energi- och miljöskatterna på fossila bränslen har fördubblats . Skattehöjningar i kombination med stigande priser på fossila bränslen har lett till att befintliga kraftvärmeanläggningar inte haft ekonomiska förutsättningar för att användas. De förändrade skattereglerna bedöms kunna leda till att elpro- duktion i befintliga kraftvärmeverk ökar med och även till förbättringar för investeringar i ny kraftvärme. El från ett nytt så kallat gaskombikraftvärmeverk bedöms komma att kosta per kWh med de nya skattereglerna i jämförelse med per kWh med tidigare regler4. Förändringen av kraftvärmebeskattningen har medfört att har fattat ett beslut om att uppföra ett nytt kraft- värmeverk () baserat på ovan nämnda teknik och i 4 El från nya anläggningar 2003, Elforsk. planerar att bygga en liknande anläggning (Öre- sundsverket). Se även kapitel 6.2 beträffande anläggningsdata och tidplaner för dessa anläggningar. Enligt Svensk Fjärrvärmes prognos kommer elproduktionen i fjärrvärmesystemen att öka från knappt elproduktion till 2010, utgående från de förutsättningar som gäller (inklusive lägre energiskatt för kraftvärme) och ett antagande om ett stigande elpris. Byggs ovan nämnda kraftvärmeverk, kommer de att stå för en betydande del av denna tillkommande elproduktion. EU:s utsläppshandelsdirektiv kommer också ha betydelse för naturgasmarknaden. Eftersom utsläppen av koldioxid från förbrän- ning av naturgas är än för olja och kol, kommer utsläppshandeln att leda till förbättrad konkurrenskraft för naturgas gentemot övriga fossila bränslen i de handlade sek- torerna, det vill säga inom delar av industrin och i el- och värme- produktionsanläggningar. Gasen konkurrerar emellertid som bas- lastbränsle mot biobränslen och avfall. Handeln med utsläppsrätter försämrar i sin tur gasens konkurrenskraft gentemot biobränsle. Naturgas belastas med energi- och koldioxidskatt. Den allmänna energiskatten, som funnits , betalas för de flesta bränslen och är oberoende av energiinnehållet. Koldioxidskatten, som infördes , betalas per utsläppt kilo koldioxid för alla bränslen utom biobränslen och torv. Den generella nivån på kol- dioxidskatten uppgår 2004 till per kilo koldioxid5. Skattesatserna varierar mellan olika typer av slutkunder. Indust- rin får göra skattenedsättning för hela energiskatten och av koldioxidskatten. har kraft- värmebeskattningen förändrats så att kraftvärmeanläggningar har samma skattesatser som industrin för bränslen som används för värmeproduktion i kraftvärmeverk. fick avdrag endast göras för halva energiskatten, medan koldioxidskatten betalades fullt ut. I Tabell 1 nedan redovisas skattesatserna för naturgas som gäller . 5 Budgetproposition 2003/2004:1. SOU 2004:129 Rapport 6.a Motordrivet fordon, fartyg, luftfartyg Vid användning av naturgas i fordon är skattesatserna lägre än vid annan naturgasanvändning. Av det totala priset på naturgas svarar skatten för cirka 27 pro- cent för industrikunder och kraftvärmeanläggningar (koldioxid- skatt), vilket kan jämföras med en skatteandel på för hushållskunder (energi- och koldioxidskatt samt mervärdes- skatt). Skattens andel av det totala naturgaspriset Källa: ÅF:s bearbetning av uppgifter från SCB och . Den svenska naturgasmarknaden karakteriseras av ett fåtal aktörer. Flera av dessa aktörer har integrerat flera led i naturgasens försäljningskedja. Genom att helt eller delvis äga eller kontrollera andra aktörer på marknaden såsom leverantörer, distributörer och själva även vara slutanvändare är några stora koncerner aktörer i flera delar av naturgaskedjan. I Figur 5 beskrivs de aktörer som finns på marknaden , , deras roller samt deras del av gasomsättningen 2003. Aktörer på den svenska naturgasmarknaden . Import och handel i miljoner normalkubikmeter naturgas (MNm3) Danska , som är den största handelsaktören i , påbörjade naturgasleveranser till . Avtalet är tvåårigt och omfattar leveranser av . har tecknat ytterligare ett avtal med för perioden 2011 om leveranser av och med Öresundskraft för perioden 2008 om leve- ranser av . har tecknat avtal med Nova Naturgas för framtida leveranser. Svensk Naturgas, som ingår i Fortumkoncernen skall utveckla, finansiera och genomföra ett investeringsprojekt som syftar till att skapa den infrastruktur som är nödvändig för att kunna bygga upp en fungerande naturgasmarknad i . Fortums primära affärsintresse är att använda naturgas för kraftvärmeproduktion i egna anläggningar och avser vid ett genomförande att bredda ägandet i transportsystemet för naturgas.