sou · GSB3115 · 2005-01-01 00:00:00 — Vi menar därför att hela betänkandet är en diskussion som berör förhållandet mellan det kommunala ansvaret för verksamheten och det statliga ansvaret att följa upp kvaliteten i denna verksamhet. Delegationen menar därför att de förslag som ges och det resonemang som förs i betänkandet rör sig kring dessa konsekvenser, i form av ändrat kommunalt självstyre. Delegationen ska också ange konsekvenser för om betänkandet har betydelse för brottsligheten i landet, eller för det brottsföre- byggande arbetet. Att arbeta med att genomföra jämställdhet i för- skolorna ger i allra största grad konsekvenser för det brottsföre- byggande arbetet. Enligt statistik vet vi att 95–av allt våld i världen utförs av män.1 Att arbeta med att ändra på tradi- könsmaktsmönster som existerar innebär också att arbeta för att motverka våldet i samhället. Vi har i detta delbetänkande inte inriktat något speciellt avsnitt på integrationsfrågan då vi ser det som en självklarhet att alla för- skolor ska arbeta enligt läroplanen och den utveckling på det jäm- ställdhetspolitiska området som betänkandet avser. I slutbetänkan- det kommer vi dock att ägna ett större utrymme åt detta. Vi har i vårt arbete utgått från både kommunalt och enskilt drivna förskolors förutsättningar, och vi kan inte se att våra förslag skulle ha några konsekvenser för småföretagandet. 1 SCB ( 2004) SIDA (2004) , och , : De stora orden – gör vi det vi tror vi gör? (på lika villkor, 1999) , (red): Kunskap bryter könsmönster – aktions- forskning är verktyget Nya gutter och jenter – en ny pedagogikk? (Capplen Akedemisk forlag 2004) , och , : Lek i skogen: En jämförelse mellan flickor och pojkar (2002) , : Maskuliniteter (Daidalos 1999) , : Om genus (Daidalos 2003) , : Hur flickor och pojkar gör kön (Liber 2003) , Per: Den besvärliga olikheten – om pojkar i barnom- sorgen (I red: Pojkar och flickor i förskolan 1999) m.fl.: Ending gender based violence: A call for global action to involve men (SIDA 2004) bryta mönstret – uppsatser kring ett jäm- ställdhetsprojekt (2003:09) , : Från vagga till identitet (Seminarium 2002) Havung, : Anpassning till rådande ordning (Lärarutbild- ningen i ) , : Det ska vara lika för alla, så att sägaen intervju- studie av lärarstuderandes uppfattningar om genus och jäm- ställdhet. Jalmert : Små barns sociala utveckling (Tidens förlag1980) Lärare för yngre åldrar: konstnärer, forskare eller praktiker? Kellner, : Aktuellt om skola och barnomsorg – Larsolle, och , : Skilda lekmönster? Förskol- lärares tankar om flickors och pojkars lek , : Emancipation och motstånd – dokumenta- tion och läroprocessen i förskolan (HLS förlag 2000) , : Våldets normaliseringsprocess (ROKS 2004) Lärarstudenters val av inriktning (2004) Utvärdering av projektet går vidare (2002) Myndigheten för Skolutveckling. Hur står det till? Tack, ojämt! (Liber 2003) , : Möten som formar () Män i förskola, fritidshem MiFF () och , : Det massiva barnrummet – teoretiska och empiriska studier av leksaker. , : Jämställdhetens spjutspets? (Artikel i /Kuosmanen Manlighetens många ansikten Liber 2003) , : Att bryta ett mönster – en processutvärdering av länsarbetsnämndens brytprojekt män till lärare Odelfors, : Förskolan i ett könsperspektiv Att göra sig hörd och sedd Odelfors, : Olika villkor? Vardagskultur i förskolan för flickor och pojkar (Utvecklingspsykologiska seminariets skriftserie, nr 62, 2001) Pincus, : Från kvinnofrågor till könsmakstruktur – Den svenska jämställdhetspolitikens utveckling –1997 (Kvinno- vetenskapligt Forums arbetsrapportnr.1 1988) Rapport 223: Efter Skolan. Rithander, : Flickor och pojkar i förskolan – hjälpfröknar och rebeller. (Liber 1991) Regeringens förskoleproposition: Kvalitet i förskolan (Regeringens proposition 2004/05:11) (2004) Kartläggning av sex- och samlevnadsundervisningen på lärarutbildningar. SOU 1972:26 och 1972:27 Förskola SOU 2004:43: Den könsuppdelade arbetsmarknaden , Hans Maskulinitetskonstruktion, yrkesidentitet, könssegregering och jämställdhet. , , : Forskning och analys (opublice- rad rapport ) Svaleryd, : En tanke och handlingsbok för arbete med barn (Liber 2003) Walkerdine : Counting girls out; girls and mathematics (: 1998) (2003) Flickor, pojkar och pedagoger. , : Leksaker och genusperspektiv i den svenska för- skolan (, 2003) , : Vill man ha jämställdhet? Beslut vid regeringssammanträde . En delegation skall tillsättas med främsta uppgift att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan. Uppdraget omfattar såväl förskola med huvudman som förskola anordnad av enskild. Det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyl- digheter inom alla väsentliga områden i livet. För att uppnå ett jäm- ställt samhälle måste ytterligare insatser göras för att bryta tradi- könsmönster och den maktordning som bl.a. visar sig genom könsuppdelningen inom utbildningssystemet. I propositio- nen Jämställdhetspolitiken: Delad makt - delat ansvar (prop. 1993/94:147) konstaterar regeringen att jämställdhetsarbetet måste breddas från att i alltför hög grad ha varit inriktat på att förändra formella strukturer och att påverka attityder till att inriktas på de informella strukturer som skapar och upprätthåller den ojämna maktfördelningen mellan könen. har kunskapen om ojämställdhetens mekanis- mer ökat. Genusforskningen har fördjupats och utvecklats. Makt- utredningen (SOU 1990:44) och (SOU 1998:6) har bidragit till ökade insikter om hur olikheter på grund av kön skapas och upprätthålls. Regeringens skrivelse om jämställdhetspolitiken Jämt och ständigt (skr. 2002/03:140) visar att samhället präglas av könsmaktsordning, trots att ett aktivt jämställdhetsarbete pågått . Arbetet måste därför fortsättningsvis ges en mer Detta kräver, enligt regeringens skrivelse, en medvetenhet om ett kvarstående mönster där kvinnor är underord- nade och män överordnade. Det krävs också en vilja att förändra den nuvarande maktordningen. Könsmönster skapas utifrån upp- fostran, kultur, ekonomiska ramar, maktstrukturer och politisk ideologi. Det innebär vidare, enligt skrivelsen, att könsmönstren skapas och upprätthålls medvetet och omedvetet såväl av individer som av samhället. I skrivelsen slås fast att jämställdhetsarbetet på alla nivåer i ut- bildningssystemet måste intensifieras och effektiviseras. För- skolans betydelse för ökad jämställdhet ur ett livslångt lärande- perspektiv lyfts fram. I 2 a kap. skollagen (1985:1100) finns allmänna bestämmelser om förskoleverksamheten. Förskoleverksamhetens uppgift är att genom pedagogisk verksamhet erbjuda barn fostran och omvård- nad. Förskolans uppdrag finns formulerat läroplan för förskolan (Lpfö 98). Läroplanen, som bygger på skollagen, slår fast att förskolans verksamhet skall präglas av grundläggande demokra- tiska värderingar. Omsorg om och hänsyn till andra människor, liksom rättvisa och jämställdhet samt egna och andras rättigheter skall lyftas fram och synliggöras i verksamheten. Under avsnittet Saklighet och allsidighet i läroplanen behandlas könsroller och könsmönster. Vuxnas sätt att bemöta flickor och pojkar liksom de krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma flickors och pojkars uppfattning om vad som är kvinnligt och manligt. Förskolan skall motverka traditionella könsmönster och könsroller. Flickor och pojkar skall i förskolan ha samma möjlig- heter att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begräns- ningar utifrån stereotypa könsroller. Ett viktigt syfte med för- skolans jämställdhetsarbete är att det skall bidra till att flickor och pojkar kan välja sin framtid utifrån kunskap, erfarenhet och intresse. Förskolans roll i det livslånga lärandet Lpfö 98 är förskolans första läroplan. Detta innebär att förskolan ingår i samhällets samlade utbildningssystem för barn och unga. Läroplanen skall vara vägledande för förskolan. Ett ut- tryckligt krav som ställs på verksamheten är att arbetet skall präglas av omsorg om det enskilda barnets välbefinnande, trygghet, ut- veckling och lärande. Läroplanen har ett pedagogiskt syfte. För- skolan utgör härmed ett första och betydelsefullt steg i barnets formella utbildningsgång. I förskolans uppgift ligger även att i sam- arbete med föräldrarna verka för att varje barn, flicka som pojke, får möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. I Utbildning för kunskap och jämlikhet - regeringens utveck- lingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) lyfter regeringen fram förskolans roll i det livs- långa lärandet. Hos det lilla barnet finns redan lusten att lära och utvecklas. Förskolan skall därför erbjuda alla barn en grund för att växa som människor, för lärande och språkutveckling och ge barnen förmågan att samverka med andra. På så sätt kan förskolan ge barnen en god grund för deras fortsatta skolgång och det livs- långa lärandet. Det är därför viktigt att förskolan är en trygg, rolig, utvecklande och lärorik verksamhet för alla barn - oavsett kön och bakgrund. Brister i jämställdhet begränsar båda könens möjligheter att ut- vecklas till sin fulla potential som människa utifrån egna förutsätt- ningar. Flera utvärderingar visar dock att jämställd- het är den aspekt av demokrati och värdegrund som får minst uppmärksamhet i förskolan samt grund- och gymnasieskolan. Det är ofta personalens egna attityder och värderingar som avgör om jämställdhetsfrågorna uppmärksammas eller inte. På en arbetsplats spelar könsfördelningen bland personalen stor roll. Flera under- sökningar visar att en markant dominans av ett kön skapar problem och gör arbetsmiljön mer komplicerad för det underrepresenterade könet. Det är svårt att bryta förlegade könsroller. Studier visar till exempel att de förväntningar och attityder som möter manliga för- skollärare kan vara problematiska. Männens andel av förskolans personal utgör endast 2–. Inom utbildningssystemet i stort gäller att ju yngre barnen är desto färre män finns det i verk- Processen, att intressera män för traditionella kvinno- yrken och tvärtom, måste börja tidigt och inte först när eleverna i gymnasieskolan skall välja yrkes- och utbildningsvägar. Förskolan möter barnen i ett känsligt skede av deras identitets- och personlighetsutveckling; då många värderingar grundläggs och föreställningar om kvinnligt och manligt formas. Forskning visar att barn är mycket receptiva och att de tidigt upp- fattar vad som gäller inte minst hur flickor respektive pojkar för- väntas vara. De upptäcker och blir medvetna om könsskillnader i samband med den kognitiva och språkliga ut- vecklingen. Vuxna, såväl föräldrar som förskolans, skolans och gymnasie- skolans personal samt annan personal som arbetar med barn och unga, reproducerar omedvetet eller medvetet könsroller och köns- mönster. Spädbarnsforskning visar att vuxna redan tidigt behandlar barn olika beroende på könstillhörighet. Forskning indikerar vidare att vuxna generellt sett ställer högre krav på flickor än på pojkar. Livliga och utagerande flickor bemöts i regel av mindre uppmunt- ran och förståelse än pojkar. Enligt många undersökningar fostras pojkar till ett mer aggressivt beteende. Pojkars fysiska aktiviteter och prestationer uppmuntras dessutom mer än flickors. Vissa forskare menar att pojkar generellt i mindre utsträckning än flickor lärs att ta ett eget ansvar. Flickor blir ofta synliga och får inflytande genom att vara välanpassade och duktiga, pojkar i högre utsträck- ning genom att synas och höras. Olika situationer i förskolan skapar olika könsmönster. Såväl personal, medvetet eller omedvetet, som barn är medskapare av dessa mönster. Forskning visar att pojkdominansen är som mest påtaglig under de vuxenledda samlingarna. Flickor tilldelas och tar på sig uppgifter som hjälpfröknar och ordningsskapare genom hela förskole- och skolsystemet. I förskolan förefaller flickors relations- och omsorgsinriktning i leken accepteras mer än pojkarnas fysiska lekaktiviteter. Jämställdhetsinsatser riktas ofta främst till flickorna. Studier visar att för att kunna bryta traditionella könsmönster och köns- roller behöver fler insatser och åtgärder inriktas på pojkarna och deras villkor och situation. Flera studier visar dessutom att för- skolans liksom skolans verksamhet ofta utgår från ett könsneutralt perspektiv. Flickors och pojkars villkor i skilda situationer samt hur de bemöts och bedöms av de vuxna synliggörs och problemati- seras därför sällan, vilket är till nackdel för båda könen. forskning tydliggörs att både förskolan och skolan fungerar på olika sätt för flickor och pojkar beroende på social bakgrund och etnicitet. Förskolan har utvecklats från en nationellt homogen in- stitution till en mångkulturell samlingsplats, där rollerna som flicka och pojke blivit mycket mer varierande och motsägelsefulla. Därför måste arbetet i förskolan utgå från barnens mångfaldiga resurser och erfarenheter - oavsett kön och bakgrund. Behovet av en jämställdhetsdelegation För att bryta rådande ojämlika strukturer mellan könen och åstad- komma förändringar måste jämställdhetsarbetet starta redan i för- skolan. Utformningen av förskolans pedagogiska verksamhet är därför av stor betydelse i det långsiktiga arbetet med att bryta stereotypa könsroller och könsmönster. Förskolan och skolan skall sätta flickors och pojkars kreativitet och nyfikenhet i centrum. Deras perspektiv skall tillvaratas i en lärandeprocess med det livs- långa lärandet som utgångspunkt. Det är mot denna bakgrund viktigt att jämställdhetsarbetet i förskolans pedagogiska verksam- het lyfts fram, förstärks och utvecklas. Förskolans läroplan har tydliggjort uppdraget att skapa de bästa möjliga förutsättningarna för flickors och pojkars utveckling och lärande. Jämställdhetsarbetet måste ha ett långsiktigt perspektiv. Förskolans roll som grund för detta arbete har blivit tydligare och förskolans betydelse för hur pojkar och flickor väljer sin framtid har ökat. Flertalet insatser för jämställdhet har dock, som förskolan haft en egen läroplan, främst varit inriktade mot grund- och gymnasieskolan. Det är därför av vikt att politiker och tjänstemän på nivå uppmärksammas på sitt ansvar för jämställdhetsfrågorna även inom förskolan. Kunskap om genus och ett medvetet jämställdhetsperspektiv har betydelse för personalens handlande och för verksamhetens ut- formning. Att utveckla en jämställd pedagogik utifrån ett medvetet och kunskapsbaserat könsperspektiv är därför av vikt för verksam- hetens måluppfyllelse. Det är emellertid inte enbart förskolan som påverkar barnen. Föräldrar och andra vuxna i barnets omgivning är viktiga för att forma barnets syn på och värdering av sig själv som flicka eller pojke liksom barnets syn på andra barn - oavsett kön. För att för- skolans jämställdhetsarbete skall bli framgångsrikt är det därför viktigt att ett gott samarbete med föräldrarna utvecklas. och pojkars uppfattning om kvinnligt och manligt påverkas även av media, leksaksindustrin samt barnböcker och annan litteratur. Per- sonalen i förskolan är beroende av det utbud som finns för att kunna motverka stereotypa könsrollsuppfattningar och behöver pedagogiska verktyg för ett aktivt jämställdhetsarbete. Förskolans personal består nästan enbart av kvinnor. , då män kvoterades in, var andelen män högre. Därefter har andelen män varit . Studier visar att yrkesrollen av många, både av personal och av andra, uppfattas som identisk med den traditionella kvinnorollen. Sammantaget innebär detta, till- sammans med läroplanens krav, att det finns behov av att förändra synsättet på yrkesroll och kompetens för förskolans personal ut- ifrån ett medvetet könsperspektiv. Pojkars och flickors utveckling och livsvillkor får inte begränsas på grund av könsspecifika regler, normer och värderingar. Det är därför viktigt med kunskap om hur socialt och kulturellt kön kon- strueras och behovet av en pedagogik inriktad på jämställdhet är av stor betydelse. Genuskunskap på lärarutbildningarna och i gymna- sieskolans barn- och fritidsprogram är dock inte en självklarhet. Det finns inga krav på att de som genomgår lärarutbildning skall studera jämställdhet och könsroller i teori och praktik. Den aka- demiska genusforskningen har visat lite intresse för pedago- gik och praktisk verksamhet. Det varierar emellertid mellan lärar- utbildningarna på hur stor vikt de lägger på genuskunskap. Mot bakgrund av att jämställdhet är en lågt priorite- rad fråga i alltför många förskolor och kommuner behöver arbetet med jämställdhet i förskolan uppmärksammas och intensifieras. En delegation skall därför tillsättas med främsta uppgift att lyfta fram, förstärka och utveckla det pedagogiska jämställdhetsarbetet i för- skolan, såväl som enskild, för ökad kvalitet och mål- uppfyllelse. En utgångspunkt för delegationens uppdrag är att det livslånga lärandet måste ses ur ett genusperspektiv i förskolans arbete, så att förlegade och stereotypa könsroller och mönster kan brytas. En annan viktig utgångspunkt är barnets, enskilt och i samspel med andra barn, utveckling, välbefinnande, trygghet och lärande - oav- sett kön. Delegationens uppgift är att: 1.lyfta fram och förstärka det pedagogiska jämställdhetsarbetet inom förskolan genom att bl.a. fördela medel till jämställdhets- projekt, 2.välja ut, följa och dokumentera ett antal förskolors jämställdhetsarbete samt sprida dessa förskolors erfarenheter och kunskaper, 3.lyfta fram och premiera jämställdhetsarbete av god kvalitet i förskolan, 4.sprida kunskap om framgångsrikt jämställdhetsarbete i för- skolor i andra länder, 5.utveckla verktyg för att personal i förskolan skall kunna granska och analysera bl.a. pedagogiska hjälpmedel, lekmaterial och barnlitteratur ur ett könsperspektiv, 6.lyfta fram goda exempel på insatser i och i andra länder för att stimulera fler män att söka sig till utbildningar med in- riktning mot barn och arbete i förskolan samt även insatser för att behålla män som redan arbetar i förskolan, 7.sammanställa den kunskap och beprövade erfarenhet om jäm- ställdhet och genus som finns och se till att den når ut till förskolorna samt identifiera brister och behov av kunskap, forskning och kompetensutveckling för förskolans arbete med jämställdhet, 8.i dialog med huvudmännen för lärarutbildningarna samman- ställa vilken utbildning i jämställdhet och genuskunskap blivande förskollärare erbjuds, 9.föreslå lämpliga insatser för hur ett långsiktigt jämställdhets- arbete för förskolan skall utvecklas och stärkas samt redovisa eventuella ekonomiska konsekvenser och finansiering av för- slagen. Delegationen skall arbeta utåtriktat och verka för att jämställdhet debatteras i förskolan och även i massmedia. Delegationen skall på olika sätt lyfta fram betydelsen av jäm- ställdhetsarbetet i förskolan. Det kan ske genom regionala och lokala konferenser och genom IT. Internationell kunskap och erfarenhet bör uppmärksammas och spridas. Dialog med föräldrar, barn och verksamma i förskolan samt med politiker och verksamhetsansvariga bör utgöra en viktig del av de- legationens verksamhet. Delegationen skall tydliggöra efter vilka kriterier som medel till olika jämställdhetsprojekt fördelas. Utgångspunkten är att medlen används till utvecklingsinsatser samt dokumentation och spridning av kunskaper och erfarenheter. Delegationens uppdrag omfattar perioden till och med . Delegationen skall senast den 1 decem- ber 2004 i en delrapport redovisa sitt arbete och resultat tillsam- mans med analys och förslag. Uppdraget i sin helhet skall redovisas . Delegationen bör samråda med , Myn- digheten för skolutveckling, , lärarorganisatio- nerna, , Svenska kommun- förbundet, , () och (JämO), invandrarorganisationer, kyrkor och trossamfund med flera myndigheter och organisationer med beröring till delegationens uppdrag. 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital- TV. 40.Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. 42.Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. 43.Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 44.Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. 45.Nationaldagen – ny helgdag. 46.Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. 47.Näringslivet och förtroendet. 48.Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag. 49.Engagemang, mångfald och integra tion. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. 50.Skolans ansvar för kränkningar av elever. 51.Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. 52.Samhällets behov av betaltjänster. 53.Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. – organisation för strategi och genomförande. 55.Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. 56.E-tjänster för alla. 57.Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. 60.Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. 61.En översyn av Brottsoffer- myndigheten. 62.Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. N. 63.Skatt på väg. 65.En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. 67.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. 70.Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. 71.Sexuell exploatering av barn i . 72.Utsädeskontroll i förändring. 73.Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad. Bilaga 4 till /04. 74.Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv. –i statliga företag –i internationellt samarbete. 76.Godstransporter – noder och länkar i samspel. 77.Snö, mörker och kyla. Inomhusmiljö och energianvändning. 79.Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? Förslag till nationellt utvärderings- program. 80.Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. 81.Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. 82.Sluta strunta i EU