sou · GSB390 · 2005-01-01 00:00:00 — Siffrorna för skön- och barnlitteraturen i bokhandeln och hos bok- klubbarna är nu liksom tidigare sådana att resultatet kan motsvara momsgenomslaget med undantag för prisutvecklingen av barnlitteraturen hos bokklub- barna. I sin analys av möjliga orsaker bakom denna ut- veckling pekar Kommissionen på att en mindre priskänslighet hos köparna av facklitteratur kan vara En annan förklaring kan vara att pri- serna på kurslitteratur möjligen har utvecklats mindre förmånligt till följd av minskad marknad och att detta har en inverkan på slutresultatet. Men det kan också vara andra faktorer än de nämnda som spelar in. Priserna på den skön- och barnlitteratur som un- der har sålts genom å ena sidan varu- husen, dagligvarubutikerna och kioskerna och å an- dra sidan genom nätbokhandeln uppvisar helt olika utveckling. Medan de förstnämnda försäljnings- kanalerna redovisar prisökningar som kraftigt översti- ger den allmänna prisutvecklingen i samhället går priserna i nätbokhandeln den rakt motsatta vägen. Kommissionen redovisar synpunkter på vad som kan ligga bakom denna iakttagelse. Genomslaget för momssänkningen på tidskrifts- området följer tidigare redovisat mönster. Det fattas dock för att man skall kunna tala om fullt genomslag av momssänk- ningen. Bäst resultat finner vi för familje- och dam- tidningar liksom för tidskrifter inom områdena idrott, motion och friluftsliv medan vi på den sämre halvan återfinner tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto, datortidskrifter och serietidningar. För vissa av tidskrifterna inom denna grupp tycks hela vinsten för konsumenten nu ha ebbat ut och prisnivåerna närmar sig läget före momssänkningen. I Kommissionens analys av situationen pekar vi på bl.a. portokostnadernas och annonsmarknadens ut- veckling men också på faktorer som varierande enga- gemang för uppföljning av momssänkningsbeslutet och mindre priskänslighet hos köpare av vissa special- tidskrifter m.m. Vi konstaterar att försäljningen av böcker (se ovan vad som sagts om kurslitteratur) och tidskrifter ligger på en fortsatt hög nivå även om den kraftiga ök- ningen året efter beslutet att sänka momsen nu har planat ut. Vår bedömning är att den höga försälj- ningen beror på att momssänkningen och dess effek- ter på priserna fortsätter att spela en roll för konsu- menternas benägenhet att köpa böcker och tidskrif- ter. På basis av nytt underlag från läsvaneundersök- ningar kan Kommissionen bekräfta de preliminära iakttagelser som presenterats i en tidigare rapport, nämligen att momssänkningen har lett till en ökning på höjden men inte på bredden. läsare läser något mer, medan de som inte läser inte har påver- kats alls av prisförändringarna. Inte heller de grund- läggande sociala och könsbundna läsmönstren tycks ha påverkats. Vi menar också att det är för tidigt att fastställa om den ökade läsningen hos dem som redan läste kommer att kvarstå. Kulturvanor, inklusive läs- vanor, förändras långsamt. Prisutveckling på böcker och tidskrifter SCB:s rapport till , Ef- fekter av sänkt mervädesskatt på böcker och tidskrifter, återges delvis i det följande. Den fullständiga redovisningen finns på SCB:s webbplats Drygt efter momssänkningen, i den- na femte rapport, presenteras SCB:s re- sultat över prisutvecklingen på böcker och tidskrifter mellan och . Prisutvecklingen mellan 2002 och 2003 för kurslitteratur vid universitet/högskolor och komvuxgymnasier presenterades i föregående rap- port (finns här med i bilaga). Vidare redovisas om- sättningsutvecklingen för bok-, pappers- och tidskriftshandeln mellan 1997 och . Nya data från SOM-INSTITUTET och NORDICOM- finns med i den här rapporten. De under- sökningarna är underlag för att bedöma om inköp av böcker och tidskrifter förändrats och i vilken ut- sträckning läsandet i har påverkats av moms- sänkningen. Ytterligare en rapport, den sjätte och sista, kom- mer SCB att presentera . I den rap- porten redovisas prisutvecklingen på böcker och tid- skrifter för perioden –2004 (kurslitteratur 2002–2004). Som ett komplement till prisutveck- lingen för böcker och tidskrifter kommer SCB, med de möjligheter statistiken ger, att följa ekonomisk utveckling för företag som framställer och säljer böcker och tidskrifter –2002. För läsandet kommer enligt plan inget nytt att redo- visas från och i den sista rapporten. Samtliga rapporter finns tillgängliga på SCB:s webbplats /bokmoms Prissänkningarna på böcker når inte målet Bokpriserna har totalt sett inte haft den prisutveck- ling som motiverats av momssänkningen på böcker. Det står nu klart vid SCB:s femte redovisning av bokprisernas utveckling sedan momssänkningen trädde i kraft . Efter ytterligare en tidsperiod har bilden av prisförändringarna nu blivit tydligare. Införandet av en förfinad metod bekräftar och förstärker också bilden av de prishöjningar som i SCB:s föregående rapport uppmätts och redovisats tidigare för perioden –2003. SCB fortsätter att följa prisutvecklingen och redovisar ut- vecklingen för jämfört med . Totalt för hela perioden, mellan 2001 och , har priserna på böcker i sjunkit med 7,1 ± vilket ska jämföras med den inflationsjusterade momssäkningen (IJM) som mot- svarar en prissänkning på . För beskriv- ning av begreppet IJM se resonemang på sid 17. Även med hänsyn tagen till osäkerhetstalen1 fattas det för att IJM-målet skulle ha nåtts. Bokpriserna sänktes markant och kan om hänsyn tas till osäkerhetstalet då ha sjunkit i nivå med IJM. Året efter, , steg bokpriserna klart mer än konsumentpri- serna generellt i . sammanta- get för alla försäljningskanaler, mellan , har det uppmätts en prisökning på men den är inte statistiskt säkerställd. Det är facklitteraturen totalt sett, för samtliga åter- försäljare sammantaget, som sjunkit minst i pris. Mellan 2001 och saknas det åtminstone 1 Osäkerhetstal är ett uttryck för den variabilitet i resultaten som upp- står på grund av urval. Prisutveckling på böcker och tidskrifter Skön- och barnlitteraturen kan ha nått målet, om hänsyn tas till osäkerhetstalen. Kraftigt sänkta priser i nätbokhandeln Nätbokhandeln avviker från det generella mönstret genom att kraftigt ha sänkt priserna . Priserna i nätbokhandeln har mellan sjunkit med 12,0 ± . Konsu- mentpriserna generellt i steg . Hos varuhus/dagligvarubutiker/kiosker har pri- serna på böcker och stigit i pris med 9,3 ± , betydligt mer än KPI-ökningen på . Priserna hos bokklubbarna har totalt sett mellan 2001 och sjunkit med 8,1 ± . Med hänsyn tagen till osäkerhetstalet når bokklub- barna inte IJM-målet fullt ut. Hos bokklubbarna är det prissänkningarna på barnböcker som är mindre än de förväntade medan prissänkningarna på skön- och facklitteratur med hänsyn till osäkerhetstalen kan ligga i nivå med IJM. Priserna på böcker i bokhandeln har och sammantaget över genrer sjunkit i pris med 6,2 ± . Jämfört med IJM som för hela perioden motsvarar en prissänkning på har priserna därmed inte sjunkit i nivå med förväntningarna. Prisökningarna på facklit- teratur är en viktig förklaring till att bokhandeln inte når prissänkningsmålet. Prissänkningarna på skönlitteratur och barnlitteratur ligger i stort sett i nivå med IJM. SCB har till denna redovisning ytterligare kunnat förfina prisjämförelserna för böcker i bokhandel och nätbokhandel. (Urvalen av böcker i bokhandel och nätbokhandel är identiska.) har SCB med stöd av samlat in uppgifter om egenskaper hos böckerna i urvalen för bokhandel och nätbokhandel. I linje med vad SCB aviserat i tidi- gare rapporter har SCB förfinat metoden som fått bättre tillförlitlighet genom att bland annat ta hänsyn till fler kvalitativa egenskaper och förändringen av desamma mellan olika år. De uppmätta prisföränd- ringarna har justerats med hänsyn till förändringarna av ett större antal egenska- per . De redovisade prisförändringarna i den här rapporten är därmed säkrare . Konsumentprisförändringarna i bokhandeln och nätbokhandeln jämförs även med förlagsprisför- ändringarna för samma urval av böcker. Förlagens försäljningspriser motsvarar inköpspriser för detalj- handeln (före eventuella rabatter). Förlagspriserna har mellan 2002 och totalt ökat med 8,8 pro- cent. Bokhandelns priser har ökat ungefär lika mycket, , medan nätbokhandelns priser sjunkit . SCB har följt prisutvecklingen på tidskrifter mellan . Priserna på tidskrifter vilka berörts av momssänkningen (tidskrifter, lös- nummer och abonnemang) har sjunkit med 5,9 ± . Den inflationsjusterade momssänkningen som tidskriftspriserna har mätts motsvarar en prissänkning , vilket innebär att prissänkningsmålet IJM inte alls nås. Prisförändringarna varierar mellan olika tidskrifts- kategorier men efter SCB:s senaste prismätning fram- går att ingen av tidskriftskategorierna når prissänk- ningsmålet fullt ut. Momssänkningens inverkan på prisutvecklingen Prisutvecklingen för böcker och tidskrifter bör ställas i relation till momssänkningen, och även till allmän prisutveckling för varor och tjänster mellan de tids- perioder som jämförelserna avser. SCB redovisar här hur en sådan jämförelse har gjorts. Mervärdesskatten på böcker och tidskrifter sänktes från . Allt annat lika innebär detta en sänkning av prisnivån (1–1,06/1,25). För perioden till så förväntas en momssänkning på leda till en sänkning av priserna med 1,0422*1,0013*(1–0,152) = 0,884. Detta motsvarar en sänkning med (1–0,884), det vill säga . Vi kallar detta för den inflations- justerade momssänkningen (IJM). En prissänkning på den nivån är vad man kan förvänta sig för perioden till , om bok- och tidskriftsbranscher- nas aktörer har en genomsnittlig kostnadsökning, som motsvarar KPI generellt samt en oförändrad marginal per såld bok. Omsättningsutveckling för böcker och tidskrifter inom detaljhandeln Omsättningen inom bok-, pappers- och tidnings- handeln (branschgrupp enligt Svensk näringsgrens- indelning, SNI 5247) har ökat något . tog försäljningen fart och omsättningen steg jämfört med året innan. Om- sättningen fortsatte att öka under de två första måna- derna 2003 men planade därefter ut. jämfört med sjönk omsättningen . 2004 visar en om- sättning som är lägre än motsvarande pe- riod 2003. Nya uppgifter avseende 2003 har till den här rappor- ten erhållits från och Nordicom- . 2 KPI medeltal januari – jämfört med KPI medeltal ja- nuari – . 3 KPI medeltal januari – jämfört med KPI medeltal januari Prisutveckling på böcker och tidskrifter Inget uppenbart samband mellan momssänkning och bokläsning I nya rapport framkommer att man inte kan påvisa något uppenbart samband mellan sänkningen av bokmomsen och en breddning av bokläsandet till nya grup- per. Andelen som säger sig läsa böcker över huvud taget har inte ökat , snarare minskat. Däremot syns en tydlig förskjutning från sporadiskt läsande till ofta-läsande. Det är dock svårt att ur årliga mätningar kunna utläsa den önskade ef- fekten under en så som kommissio- nens mandatperiod – det tar betydligt att säkerställa sådana förändringar med tanke på den relativa långsamhet vad gäller förändringar i männis- kors vardagsliv och livssituation, enligt Nordicom- . Uppgång i skönlitteraturläsningen, nedgång i läsningen av fackböcker I Mediebarometern 2003 framkommer att drygt en tredjedel () av svenska folket uppger att de har läst böcker en vanlig dag. av bok- läsarna säger att de läst böcker för nöjes skull och att de läst för arbetet eller skolan. I nöjes- läsningen dominerar läsning av skönlitteratur och i den tidsserie som mäter nöjesläsningen kan en ök- ning noteras – se- dan 1996 – som läsningen för arbetet/sko- lan minskar – minskningen omfattar 15 procenten- heter . I båda fallen är trenden särskilt tydlig bland barn och ungdomar. Den vi- kande trenden vad gäller facklitteratur är också märk- bar bland högutbildade. Nedgången i läsningen av facklitteratur kan till stora delar förklaras av att det sker en omfattande läs- ning av material, som är att hänföra till facklitteratur och läromedel, på datorskärmen (internet) på bekost- nad av läsning av tryckt facklitteratur, säger Prisutveckling på böcker och tidskrifter Det finns i deras undersökning Medie- barometern resultat som visar en tydlig koppling mel- lan internetanvändning och facklitteraturläsning. Den uppgång som gäller läsningen av skönlittera- tur kan huvudsakligen förklaras av faktorer som sänkt bokmoms, ökad tillgänglighet för bokinköp samt nya försäljningsställen, pocketbokens expansion, läskam- panjer, skolsatsningar och globala mediesuccéer. Vad gäller de ungas ökade läsning av skönlitteratur är det till exempel säkerligen riktigt att tala om en , fortsätter . De grundläggande mönstren i bokläsningen är dock i stort sett de samma som ; högutbildade läser mer än lågutbildade, kvinnor mer än män, flickor mer än pojkar. Någon utjämning att tala om här kan inte fastställas. Storläsarna, som uppger att de ofta läser böcker åter- finns bland kvinnor, bland högutbildade, bland boen- de i storstad samt i åldrarna 30–. Bland de äldsta läsarna, 70–redovisades en kraftig ökning av andelen som läser ofta; , som uppgav att de ofta läste böcker , har ökat till 2003. Även bland de yngsta läsar- na, 15–har andelen ofta-läsare ökat med 10 pro- centenheter från 2003. Ointresserade lockas inte av sänkta priser Att en prissänkning främst lockar intresserade konsu- menter och inte de som är ointresserade är inget unikt fenomen för böcker och tidskrifter, menar . Både svarade av kvin- norna och av männen att moms- sänkningen var en effektiv åtgärd för att stimulera bokläsandet i . uppgav 2002 och 2003 att de inte hade nå- gon uppfattning i frågan. Genre och innehåll viktiga faktorer för bokköpare anser att typ av innehåll/genre är det absolut viktigaste när man köper en bok. Därefter kommer bokens handling som anger som viktigt. Priset är viktigt för av bokköparna. Totalt sett är det enligt SOM-undersökningen 2003 en tredjedel av befolkningen () som inte brukar köpa böcker. Betydligt fler män än kvinnor an- ger att de inte brukar köpa böcker (). Möjliga orsaker till att man inte läser böcker Av de läsare som läser ofta tror enligt SOM-undersökningen 2003, att orsaken till att inte läsa, går att finna i bristande läskunnighet medan en- dast av icke-läsarna tror på just den orsa- ken. Att böcker är för dyra tror av kvin- norna och av männen kan vara orsak till att man inte läser böcker. Att tiden inte räcker till tror kan var anledning till att inte läsa böcker. En orsak som alla tre kategorierna av läsare är ganska ense om, är att många hellre tittar på TV än läser böcker; icke-läsare , sporadiska läsare och storläsarna . Enligt Nordicoms Läsning av populär- och fack- tidskrifter i den digitala tidsåldern 1997–2003 är TV- tittandet den enskilt, utan konkurrens, domine- rande fritidsaktiviteten. Trots det förändrade medie- landskapet med sina elektroniska medier har boken och tidningen fortfarande en stark ställning i människors mediedag. Den traditionella veckopressens upplagor minskade i betydande omfattning –1995 rapporteras i Nordicoms Läsning av populär- och facktidskrifter i den digitala tidsåldern 1997–2003. synes dock en stabilise- ring ha inträtt med en total upplagesiffra kring 1,5 miljoner exemplar . är det även möjligt att tala om en svagt uppåtgående kurva. Uppåt av det svenska folket köper tid- skrifter ibland enligt SOM-undersök- ningen 2003. En dryg fjärdedel gör det aldrig och gör det ofta. skedde en liten ökning av andelen som köper tidskrifter. Kvinnor köpte mer tidskrifter än män. 2003 var det av kvinnorna och 13 pro- cent av männen som ofta köpte tidskrifter. ansåg att de varken köpte mer eller mindre tidskrifter . var det som ansåg att deras inköp av tidskrifter var oförändrade. De flesta ansåg inte heller att deras läs- ning förändrats. Det är många fler som anser att deras köp har minskat 2003 () än det är som an- ser att deras köp har ökat (). Läsning av vecko-/månadstidningar När det gäller läsningen av vecko-/månadstidningar kan man konstatera att det – 2003 skedde stora förändringar, främst från och med årsskiftet 2001–2002. Då ökade andelen frekventa läsare från . Året därefter gick andelen läsare tillbaka något enligt SOM-undersökningen 2003 men var kvar på en högre nivå än 2000. Detta kan tolkas som en direkt effekt av momssänkningen som därefter planar ut men ändå stannar vid en högre nivå 2003 än . Totalt sett, –2003 har läs- ningen av vecko-/månadstidningar ökat bland dem som läser ofta från som andelen sporadiska läsare har sjunkit från . En ökad läsning bland de yngsta, det vill säga 9 till 14-åringarna, noteras för Prisutveckling på böcker och tidskrifter vecko-/månadstidningar på samma sätt som för skönlitteratur som inkluderar barn- och ungdoms- böcker. Det handlar med andra ord om förströelse- medier. Läsning av special-/facktidskrifter –2003 har det skett små förändringar vad gäller läsning av special-/ fack- tidskrifter. Andelen icke-läsare ökade något från och andelen som läser ofta har ökat från . Mellan åren 2001–2002 sker dock även här ett brott i trenden. Efter vad som tycks vara en långsam nedgång i andelen frekventa läsare av special-/facktidskrifter från 2001 hoppar andelen frekventa läsare 2002. Därefter går andelen frekventa lä- sare ner 2003. Läsandet av special-/facktidskrifter uppvisar inte samma mönster som läsandet av vecko-/månads- tidningar. har andelen frekventa läsare av special-/facktidskrifter bara ökat marginellt som andelen sporadiska läsare gradvis har minskat. Effekten av momssänkningen är mindre och har i stort sett helt klingat av 2003. Läsning av tryckta medier en genomsnittlig vecka Andelen i befolkningen som läser de tryckta medi- erna bok, vecko- och månadstidningar samt special- och facktidskrifter har sjunkit något . biföll regeringens proposition om sänkt skattesats vid omsättning av böcker, tidskrifter med mera4 från . 4 Sänkt skattesats tillämpas för omsättning av böcker, broschyrer, häf- ten och liknande alster, tidningar och tidskrifter, bilderböcker, rit- böcker och målarböcker för barn, noter och kartor. Prisutveckling på böcker och tidskrifter Sänkningen trädde i kraft . Rege- ringen anförde också i den propositionen vikten av att en sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter. Regeringen tillsatte en kommission för bokpris- frågor () med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen för de varor som omfat- tas av den sänkta mervärdesskatten. I kommissionens uppdrag ingår även att redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten. SCB har fått i uppdrag att förse kommissionen med relevant underlag i enlighet med SCB:s offert av med förändring samt offerten avseende prismätningar på kurslitteratur av . Uppdraget inne- bär i huvudsak att mäta prisutvecklingen på böcker och tidskrifter –2004. Som ett komplement till prisutvecklingen för böcker och tid- skrifter ska SCB, med de möjligheter statistiken ger, följa ekonomisk utveckling för företag som framstäl- ler och säljer böcker och tidskrifter – 2002. och har levererat underlag till SCB om läsandet av böcker och tidskrifter inför rapporteringarna –2004. SCB ställde frågor i SCB:s om- nibuss 2002 om konsumenternas upplevelse av pris- sänkningen på böcker och tidskrifter och eventuella förändrade inköp efter momssänkningen. Därutöver har relevant information från andra undersökningar som SCB och andra gör också infogats i rapporter- na. Rapportering till och kom- missionen för bokprisfrågor sker totalt sex gånger, –2005 (sista rapporten ). Prismätningarna på kurslitteratur rapporteras även till i ja- nuari 2004 och . Prisutveckling för böcker och tidskrifter SCB:s uppgift är att följa prisutvecklingen på böcker och tidskrifter . I denna rap- port presenteras prisförändringarna mellan 2001 och , 2002 och och mellan . SCB:s uppdrag är att prismäta all litteratur av kommersiell betydelse som är utgiven av svenska förlag.5 I föregående rapport använde SCB uttrycket allmänlitteratur för att beteckna detta. Be- greppet allmänlitteratur används inom bokbranschen i en snävare bemärkelse och vi har därför valt att från och med denna rapport i stället skriva svenskutgiven litteratur. Inför fastställande av metodik och praktiskt till- vägagångssätt har referenspersoner och fokusgrupper med deltagare från bokbranschen medverkat. Syn- punkter inhämtas också löpande från olika bransch- företrädare. Prismätningar genomförs , månad, för litteratur i bokhandel och nätbokhandel samt i varuhus/dagligvarubutik/ kiosk. Prisförändringar hos bokklubbar följs genom bokklubbarnas medlemstidningar. För de retroaktiva prisjämförelserna använde SCB bokhandelskedjornas butikskataloger och bok- klubbarnas medlemstidningar. För kurslitteratur görs särskilda prismätningar , –2004, i bokhandlar samt via nätbokhandelns sajter. För tidskrifter prismäts lösnummer- och abonne- mangspriser , må- nad –2004. Prisförändringarna på böcker och tidskrifter ställs i relation till den allmänna prisutvecklingen i enligt konsumentprisindex (KPI). 5 Även kurslitteratur på olika utbildningsnivåer ska ingå i förhållande till deras andel av den totala utgivningen. Resultaten av prismätningarna på böcker hos samt- liga återförsäljare åskådliggörs nedan i tabell 2.1–2.2. De resultat som redovisas är prisutvecklingen i kon- sumentled till samt uppdelad på perioderna 2001–2002, 2002– 2003 och –. Prisutvecklingen för böcker i bokhandel och nät- bokhandel jämförs även med förlagsprisutvecklingen på samma urval av böcker, se tabell 2.4. Förlagspriser- na motsvarar detaljhandelns inköpspriser (före even- tuella rabatter). En prisförändring i förlagsled kan ge upphov till motsvarande prisförändring hos återför- säljare av böcker. Sedan momssänkningen genomfördes – perioden – För att följa den totala prisutvecklingen på böcker /2002 till räknas den senaste pe- riodens resultat samman med tidigare resultat . I den totala prisförändringen för pe- Prisutveckling på böcker och tidskrifter rioden –, se tabell 2.1, är samtliga ka- naler inräknade. Prisförändringen redovisas även för respektive försäljningskanal och mätperiod i tabell 2.3. Vad gäller perioden mellan 2001 och kan följande resultat redovisas: Priserna på böcker sammantaget har sjunkit med 7,1 ± . Priserna på böcker i bokhandel har sjunkit med 6,2 Priserna på böcker i bokklubbar har sjunkit med 8,1 ± . IJM motsvarar en sänkning . För samtliga försäljningskanaler sammanvägt har det – , skett en pris- sänkning på böcker med 7,1 ± . Den in- flationsjusterade momssänkningen, IJM, motiverar en prissänkning . Det fattas för att IJM-målet skulle ha nåtts. För samtliga försäljningskanaler kan den samman- vägda prissänkningen på skönlitteratur, med 10,4 ± och den sammanvägda prissänkningen Tabell 2.1 Prisutveckling för böcker i samtliga försäljningskanaler samt totalt 2001–. Procentuell förändring samt osäkerhetstal 01/apr 046 –10,4 ± 2,9 –10,0 ± 4,4 –2,7 ± 3,7 –7,1 ± 2,1 –11,6 01/april 04 –11,0 ± 5,0 –11,7 ± 7,0 –0,2 ± 5,2 –6,2 ± 3,3 –11,6 01/april 04 –10,1 ± 3,6 –5,9 ± 4,9 –6,2 ± 6,5 –8,1 ± 3,0 –11,6 6 ingår bokhandel och bokklubb. Nätbokhandel och varuhus samt dagligvarubutik/kiosk ingår och framåt. Prisutveckling på böcker och tidskrifter på barnlitteratur med 10,0 ± , med hän- syn tagen till osäkerhetstalen, vara i nivå med IJM- målet. Facklitteraturen har en mindre sänkning med 2,7 ± och uppnår inte alls IJM-målet. Se tabell 2.1 ovan. För böcker i bokhandeln7 har det under hela perio- den –skett en prissänkning med 6,2 ± . Totalt sett har således priserna i bokhan- deln inte sjunkit i nivå med den inflationsjusterade momssänkningen. För böcker i bokhandeln är prisför- ändringen på facklitteratur den främsta förklaringen till att böcker i bokhandeln inte nått prisförändrings- målet (IJM). Facklitteraturen har sjunkit i pris med 0,2 ± och det är säkerställt att prissänk- ningarna på facklitteratur8 inte alls nått ner till den förväntade prissänkningsnivån. Differensen är även med beaktande av osäkerhetstalet minst sex procent- enheter.