sou · GSB318d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Exempel på verksamheter som inriktas på att förhindra våld mot kvinnor i nära relationer. Hatbrott (2002:9) En uppföljning av rättsväsendets insatser mot hatbrott. Miljöstraffrätt i praktiken (2002:10) En studie av rättstillämpningen. Att lära ut ett nytt sätt att tänka (2002:11) Utvärdering av Cognitive Skills-programmet i kriminalvården –2000. Giftfabriken som sprängdes (2002:12) En skildring av hur BT lade grunden till begreppet miljöbrott och hur det har utvecklats . Våld mot kvinnor (2002:14) Undersökning om denna typ av brottslighet och om gärningsmännen och offren. Butiksrån (2002:16) Fakta om butiksrån, exempelvis var, när och hur brotten begås. Sju ungdomar om sin rättegång (2002:18) Som en del i arbetet med att utvärdera påföljdsreform för unga gjordes denna studie om sju ungdomars syn på sin rättegång. Vad händer med unga lagöverträdare? Om överlämnande till . Kriminalstatistik 2001 (2002:13) Domstolsstatistik 2002 (2002:15) Narkotikastatistik 2001 (2002:17) Åklagares, domares och syn på påföljdssystemet för unga (webbrapport) Butiksstölder – problembild och åtgärder (PM med fakta) Bebyggelseinriktade åtgärder mot brott och otrygghet. (Rapport- PM) Du & jag, rätt & fel. En lärarhandledning för temaarbete i åk 6 –9 Det går att reducera bilbrottslighet. Ett idédokument vars förslag till organisation och arbetsrätt är inspirerat av liknande strategier i och . Tio bidrag till den svenska uttagningstävlingen En plattform är lagd. Dokumentation från fyra regionala konferenser. Behov och metoder (2003:1) Rapporten utgör en grund för utvecklingen av det förebyggande arbetet på ekobrottsområdet. Besöksförbud (2003:2) En utvärdering av lagen om besöksförbud och dess tillämpning. Samhällstjänst – i samhällets tjänst? En utvärdering av den utvidgade samhällstjänsten med fokus på hur samhällstjänstpåföljderna utvecklats och hur de tillämpas rättsligt och praktiskt. Fängelse i frihet (2003:4) En utvärdering av intensivövervakning med elektronisk kontroll. Stöld, våld och droger bland ungdomar i årskurs nio (Rapport 2003:5) Resultat från fyra självdeklarationsundersökningar. Föräldrastöd i teori och praktik. 10 (Rapport 2003:6) Presentation av ett urval olika föräldrastödjande verksamheter som har haft dokumenterad effekt på barn- och ungdoms- kriminalitet. (Rapport 2003:7) En kartläggning av föreningen I Samhället. Förebyggande metoder mot ekobrott (Rapport 2003:10) Bidragen är skrivna av allt från internationellt etablerade forskare till initierade och engagerade praktiker som bekämpar ekobrott. Kameraövervakning i brottsförebyggande syfte (Rapport 2003:11) Presentation av de första fallstudierna av kameraövervakning och en sammanställning av de tidigare, främst internationella, erfarenheterna på området. Polisens insatser mot narkotikabrottsligheten (Rapport 2003:12) Utvärdering av effekterna av polisens arbete mot narkotika- Tio lokala brottsförebyggande råd. (Rapport 2003:13) Beskrivning av verksamheten i tio lokala brottsförebyggande råd, byggd på intervjuer med samordnarna i råden, och exempel på hur de andra nordiska länderna organiserar det lokala brottsföre- Attityder till ekonomisk brottslighet 1988 och 2000 (webb) Resultat av en enkätundersökning om allmänhetens inställning till ekobrott. Från anstalt till frihet. Förstärkta frigivningsförberedelser (webb) Delrapport om utvärdering av försöksverksamheten med förstärkta frigivningsförberedelser, som beskriver verksamheten och redogör för hur kriminalvården arbetade med frigivnings- förberedelser i början av försöksperioden. Skattefifflare och tjuvar (webb) En studie av sociala förhållanden och brottsbelastning hos två grupper av lagförda gärningsmän. Brottsförebyggande insatser i utsatta områden (Rapport-PM). En studie av de brottsförebyggande frågorna inom ramen för storstadsarbetet. Indikatorer på trygghet inom storstadsarbetet (webb) Kartläggning av de brottsförebyggande insatser som gjorts och en analys av det brottsförebyggande storstadsarbetet med fokus på hur det skulle kunna utvecklas . Dödligt våld i kriminalstatistiken (webb) Undersökning med syfte att avgöra det faktiska antalet anmälda fall av dödligt våld . Vård av missbrukare i anstalt (Rapport-PM) Utvärdering av kriminalvårdens särskilda satsning på narkotikabekämpning. En inventering av förebyggande åtgärder (Rapport-PM) Undersökning av det klotterförebyggande arbetet i och en inventering av de förebyggande åtgärder som har vidtagits. Återfall i brott. En översikt (webb) En studie av personer lagförda för brott och andelen som återfaller i ny lagföring. Kriminalstatistik 2002 (Rapport 2003:8) Narkotikastatistik 2002 (Rapport 2003:9) De fjorton svenska bidragen till den europeiska tävlingen. Utvärdering av BRÅ:s statistikverksamhet Dnr 2003/391-5 Sammanfattning och Statskontorets bedömningar Regeringen bör säkerställa att de uppgifter som rättsväsendets myndigheter lämnar till BRÅ håller hög kvalitet. Regeringen bör rikta ett särskilt uppdrag till BRÅ för att säkerställa att kriminalstatistiken kvalitetsgranskas. Utvecklingsarbetet bör ges högre prioritet inom BRÅ Syftet med kriminalstatistiken måste tydliggöras. sammansättning bör ses över och BRÅ bör ta större hänsyn till ledamöternas synpunkter. BRÅ bör genomföra bredare användarundersökningar. Regeringen bör styra kriminalstatistikens utveckling tydligare genom särskilda uppdrag och preciserade återrapporterings- krav. Regeringen bör ta ett starkare grepp om det myndighets- gemensamma utvecklingsarbetet inom rättsväsendet. Möjligheten att lägga ut nya statistikprodukter på extern leverantör bör undersökas. Den särskilda utredaren som har till uppgift att göra en översyn av Brottsförebyggande rådets (BRÅ) verksamhet och organisation (Dir. 2003:26) har uppdragit åt Statskontoret att granska hur BRÅ:s utvecklingsarbete när det gäller rättsstatistiken fungerar. Även den löpande produktionen av statistik, samordningen med andra myndigheter inom rättsväsendet samt kostnadsutvecklingen ska belysas. Statskontoret genomförde ett liknande uppdrag år Utredaren har ansett att det är angeläget att undersöka hur arbetet med rättsstatistiken har utvecklats . BRÅ fick statistikansvar för rättsstatistiken i samband med den s.k. statistikreformen . Avsikten med statistikreformen var att regeringen eftersträvade ökad flexibilitet och minskade kostnader i statistikproduktionen. Detta skulle åstadkommas genom att användarnas inflytande stärktes. överfördes även produktionen av rättsstatistiken från SCB till BRÅ. Övertagandet av produktionen var förknippat med en rad problem, som bland annat resulterade i att statistiken blev kraftigt försenad. Även kostnaderna för produktionen ökade. Beställar–utförarmodell införd Efter Statskontorets tidigare utredning av statistikverksamheten har det skett en uppdelning av verksamheten i en statistikenhet som beställare och en IT-enhet som utförare. Själva driften av BRÅ:s IT-system har lagts ut på en extern leverantör. BRÅ har även infört en förvaltningsmodell i verksamheten. Förvaltnings- modellen har tillsammans med uppdelningen av verksamheten lett till en tydligare ansvars- och arbetsordning. Statistiken och BRÅ är inte längre konsultberoende BRÅ:s produktion av kriminalstatistik har förändrats i flera avseenden . Den löpande produktionen har för- bättrats avsevärt . Den bristande kontinuitet och de förseningar som fanns i statistikproduktionen närmast efter BRÅ:s övertagande har i huvudsak återhämtats. Statistiken kommer numera ut . Dessutom har IT-kompetensen vid BRÅ utvecklats och myndigheten är i princip inte beroende av externa konsulter för produktionen av statistik. Driften av IT- systemen har dock lagts ut på extern leverantör. Få resultat i utvecklingsarbetet BRÅ har initierat utvecklingsarbete på flera områden. Merparten av utvecklingsprojekten har handlat om kriminalstatistikens innehåll. Många projekt har pågått , men få har lett till konkreta resultat. Orsaken till att vissa projekt har avstannat ligger delvis utanför BRÅ, exempelvis när det gäller flödesstatistiken och det nya brottskodningssystemet. BRÅ har dock en samordnande roll i dessa frågor. Statskontoret anser därför att myndigheten borde driva på arbetet i större utsträckning än vad man gjort. I andra fall handlar det om att BRÅ har prioriterat att komma i kapp med den löpande produktionen. Detta är enligt Statskontoret en rimlig prioritering. I och med att produktionen började fungera bättre anser Statskontoret dock att högre krav kan ställas på BRÅ:s utvecklingsarbete. Trots att resurser har satsats på vissa utvecklingsprojekt finns ännu inget färdigt resultat av arbetet, vilket Statskontoret anser är anmärkningsvärt. Två projekt som enligt BRÅ beräknas kunna slutföras under slutet av och är återfallsstatistiken och utveckling av webbplatsen – . Statistikens tillgänglighet och aktualitet prioriterad I utvecklingsarbetet har BRÅ prioriterat att tillgängliggöra statistiken och att få fram aktuella uppgifter så snabbt som möjligt. Myndigheten har arbetat intensivt med att utveckla statistiken på webbplatsen. Statskontoret anser dock att BRÅ:s prioritering av detta arbete kan ifrågasättas, eftersom den innebär att andra viktiga delar av utvecklingsarbetet riskerar att hamna i skymundan. Detta gäller exempelvis arbetet med statistikens tillförlitlighet. Resurserna för utvecklingsarbete är begränsade och utvecklingen av webbplatsen är förknippad med höga kostnader. Två tredjedelar av de totala utvecklings- kostnaderna för har gått till . Brister i statistikens tillförlitlighet Uppgiftslämnarna anser att det finns bristande tillförlitlighet i de uppgifter som levereras till BRÅ. De huvudsakliga bristerna finns i misstanke- och belastningsregistret och i polisens anmälnings- Hos de uppgiftslämnande myndigheterna görs inga systematiska kvalitetsgranskningar av den information som skickas till BRÅ. BRÅ tvingas därför avsätta stora personalresurser för att rätta underlaget. Det mandat som BRÅ har för att begära in uppgifter av god kvalitet är dessutom begränsat. Mot bakgrund av de brister som finns när det gäller tillförlitlighet anser Statskontoret att regeringen i högre grad bör säkerställa att de uppgifter som rättsväsendets myndigheter lämnar till BRÅ håller hög kvalitet och att uppgifterna granskas av uppgiftslämnarna innan de skickas till BRÅ. Regeringen kan styra denna fråga exempelvis genom myndigheternas regleringsbrev. På ett fåtal områden har BRÅ genomfört mer grundläggande kvalitetsgranskningar av kriminalstatistiken och bland annat upptäckt allvarliga felaktigheter i anmälningsstatistiken. Sådana undersökningar har dock inte genomförts systematiskt. Det ligger i BRÅ:s roll som statistikansvarig myndighet att svara för att statistiken är tillförlitlig. Statskontoret anser att det är en allvarlig brist att myndigheten inte har undersökt statistikens kvalitet mer grundligt. Med tanke på att utvecklingsprojekten riskerar att nedprioriteras i BRÅ:s statistikverksamhet bör det kvalitetsarbete som BRÅ planerar säkerställas genom ett riktat uppdrag till myndigheten. Ökade kostnader för utvecklingsarbetet En granskning av kostnaderna för statistikverksamheten visar att utvecklingsarbetet utgjorde en obetydlig del av statistik- verksamheten . Utvecklingsarbetet svarade då för av kostnaderna för statistikverksamheten. Kostnaderna har därefter successivt ökat till . I takt med att produktionen av kriminalstatistiken börjat fungera bättre har BRÅ således satsat mer resurser på utvecklingsarbete. Det är framför allt utvecklingen av webbplatsen och arbetet med ett nytt brottskodningssystem som BRÅ har investerat i . Omprioriteringar inom BRÅ nödvändiga Även om BRÅ arbetar mer med att utveckla statistiken är inte utvecklingsarbetet lika högt prioriterat som den löpande produktionen och de olika serviceåtaganden som BRÅ har gentemot användarna. Denna prioriteringsordning har i praktiken inneburit att utvecklingsarbetet har fått stå tillbaka. Det viktigaste är att statistiken kommer . Statskontoret anser att det är rimligt att den löpande produk- tionen prioriteras, men för att säkerställa att utvecklingsarbetet leder till resultat bör dock detta arbete ges högre prioritet inom myndigheten än . Flera syften med kriminalstatistiken Kriminalstatistiken har flera syften. Enligt statistiklagen ska den finnas såväl för allmäninformation som för utredningsverksamhet och forskning. Dessutom ska statistiken utgöra underlag för regeringens och myndigheternas verksamhetsplanering. Det finns ingen rangordning av dessa tre syften. Vilken typ av statistik som efterfrågas och vad den ska användas till får konsekvenser för vilken statistik som produceras. Till stor del kan statistiken säkerligen användas till flera olika ändamål. Statskontoret anser ändå att de olika syftena riskerar att konkurrera med varandra. I praktiken har de båda syftena om verksamhetsuppföljning och allmäninformation prioriterats, genom att BRÅ framför allt har valt att satsa på att utveckla statistikens tillgänglighet. Såsom situationen ser ut är resurserna för utvecklingsarbete vid BRÅ begränsade och myndigheten är därför tvungen att göra prioriteringar i detta arbete. Statskontoret anser att syftet med kriminalstatistiken behöver tydliggöras för att BRÅ ska kunna göra välmotiverade prioriteringar i utvecklingsarbetet. Användarnas inflytande över statistikverksamheten svagt För att få stöd i utvecklingsarbetet har BRÅ inrättat ett statistik- råd. Rådet ska framför allt spegla BRÅ:s användare. Ledamöterna i statistikrådet anser generellt att ett användarråd fyller en viktig funktion. Däremot förefaller statistikrådets sammansättning inte vara ändamålsenlig om syftet är att rådet ska spegla viktiga Flera av de myndigheter som finns representerade i rådet använder inte statistiken i någon större utsträckning och ett antal av BRÅ:s prioriterade målgrupper saknas. Ledamöterna har dessutom begränsade möjligheter att påverka kriminalstatistiken. BRÅ använder rådet i huvudsak som ett forum för informationsspridning. Statskontoret anser att ett användarråd behövs och att bättre bör spegla de prioriterade användargrupperna. De målgrupper som ska prioriteras bör också ligga i linje med syftet med kriminalstatistiken. Dessutom bör BRÅ ge ledamöterna större utrymme att lämna synpunkter på utvecklingsarbetet och även ta hänsyn till dessa synpunkter i arbetet. Det finns ett intresse från BRÅ:s sida att ta reda på hur användarna uppfattar kriminalstatistiken. De undersökningar som har genomförts handlar dock uteslutande om statistikens tillgänglighet och förståelighet via webbplatsen. Det saknas bredare användar- undersökningar som avser statistikens innehåll, tillförlitlighet, aktualitet och jämförbarhet. Det finns inga formella krav på en statistikansvarig myndighet att genomföra sådana användar- undersökningar, men det borde ligga i myndighetens intresse att mer systematiskt ta reda på användarnas önskemål och behov. Svag styrning av utvecklingsarbetet från regeringens sida BRÅ måste ta hänsyn till en rad aktörer i arbetet med kriminalstatistiken. Ramarna för verksamheten sätts av regeringen och de regleringar som omgärdar den officiella statistiken. Regeringen har tidigare inte styrt utvecklingen av statistiken i någon större omfattning, förutom när det gäller statistikens tillgänglighet. har dock regeringen försökt utöva större inflytande över utvecklingsarbetet, exempelvis när det gäller återfallsstatistiken. Grundprincipen är att en statistikansvarig myndighet själv ansvarar för att statistiken utvecklas. Statskontoret anser dock att det kan finnas behov av tydligare styrning från regeringens sida om det framkommer att vissa delar av statistiken systematiskt blir eftersatta. Regeringen skulle därför på angelägna områden kunna styra BRÅ:s utvecklingsarbete tydligare genom särskilda uppdrag och mer preciserade återrapporteringskrav i regleringsbrevet. Statskontoret anser också att regeringen bör ta ett starkare grepp om det myndighetsgemensamma utvecklingsarbetet inom rätts- väsendet. För att arbetet med det nya brottskodningssystemet och flödesstatistiken ska komma vidare krävs tydligare styrning från regeringens sida av samtliga berörda myndigheter och en precisering av myndigheternas ansvar i dessa frågor. Mest fördelar med BRÅ som producent Det finns både för- och nackdelar med att BRÅ både är beställare och utförare av kriminalstatistiken. Den främsta fördelen är att BRÅ kan dra nytta av myndighetens kunskap inom det kriminalpolitiska området i arbetet med att producera och utveckla statistiken. Beställarrollen blir också enklare genom att myndigheten kan samordna den verksamhetsanknutna delen av kriminalstatistiken med det tekniska kunnandet. En nackdel med att BRÅ även producerar statistik är att statistikverksamheten riskerar att bli sårbar eftersom myndigheten är liten. Förändringar i omvärlden tenderar att få betydande konsekvenser för BRÅ:s statistikproduktion. Även om produktionen fungerar bra finns en uppenbar risk för att ytterligare förändringar i omvärlden framöver kan leda till nya problem i produktionen. Bland användarna och uppgiftslämnarna anser man att statistikproduktionen även fortsättningsvis bör bedrivas vid BRÅ. Det finns en farhåga bland de intervjuade att ytterligare en flytt skulle leda till nya störningar i produktionen. Nya statistikprodukter bör på försök läggas ut Statistikverksamheten har begränsade personalresurser, som gör det svårt att hinna med utvecklingsarbetet. finns det ett behov av att komplettera statistiken med andra typer av undersökningar, som exempelvis årliga brottsofferundersökningar. För att undvika att produktionen av nya statistikprodukter tar upp för stor del av medarbetarnas tid anser Statskontoret att BRÅ bör undersöka möjligheterna att lägga ut nya statistikprodukter på extern leverantör. Det gäller framför allt statistikprodukter som inte baseras på registerdata. Redovisning av enkätsvar från rättsväsendets myndigheter samt I syfte att översiktligt kartlägga vilket behov rättsväsendets myndigheter anser sig ha av forsknings- och utvecklingsverksamhet inom sina respektive områden har utredningen genomfört dels en enkätundersökning, dels intervjuer med ett antal myndighetschefer för att komplettera uppgifterna. Enkäten har även skickats till (SiS). Utredningen har i kap. 7 kortfattat redovisat vad som framkommit vid enkätundersökning och vid intervjuerna. Nedan följer en närmare redogörelse av vad som framkommit vid undersökningen. I vilken mån bedriver rättsväsendets myndigheter egen FoU-verksamhet? RÅ uppger att de inte bedriver någon forskningsverksamhet men däremot viss utvecklingsverksamhet med inriktning på rättslig utveckling, metod- och IT-utveckling samt verksamhets- uppföljning. Myndigheten har upprättat en utvecklingsplan. Man beräknar att ca 3 årsarbetskrafter används för metodutveckling och samverkansfrågor samt att ca 4 årsarbetskrafter används för IT- utveckling inklusive deltagandet i RIF-samverkan. Man har haft kostnader mellan och för IT-projekt, mm. samt mellan och för ren utvecklings- verksamhet. RÅ deltar aktivt i utvecklingen av en samordnad informationsförsörjning inom rättsväsendet (RIF-verksamheten) t.ex. genom arbetet med att utarbeta ett nytt brotts- kodsystem och gemensamma begrepp. Vidare har RÅ kontakt med universiteten och har därvid lämnat förslag till uppsatsämnen som haft betydelse för åklagarväsendet. RÅ deltar vidare i ett stort antal projekt runt om i landet med syfte att bekämpa våld mot kvinnor. är det kommunerna som varit initiativtagare till projekten. RÅ deltar också aktivt dels i utvärderingar av rättsväsendet som RRV genomfört, dels i RPS utvecklingsverksamhet mm. RÅ har även deltagit i flera BRÅ-projekt samt deltar frekvent i statliga utredningar. På RPS bedrivs generellt sett inte någon myndighetsgemensam organiserad forskningsverksamhet med undantag för SKL () som bedriver forskning inom det forensiska området. Däremot bedriver myndigheten egen metod- och systemutveckling med utgångspunkt i polisens huvudprocesser (brottsreduktion, brottsutredning och extern service) och stödprocesser (ledning och styrning). På utvecklings- och strategienheten (USE) beräknas ca 20–22 årsarbetskrafter tas i anspråk för utvecklingsverksamhet (inkluderar även sådant som inte direkt är relevant för BRÅ) samt på IT-enheten beräknas ca 9–13 årsarbetskrafter för sådant arbete. När det gäller kostnaderna för detta arbete vid USE har dessa beräknats till mellan och . RPS uppger vidare att man samverkar med andra aktörer när det gäller att tillgodogöra sig forsknings- och utvecklingsresultat. Man nämner t.ex. ett nära samarbete med och Väg- och transportforsknings- institutet beträffande effekterna av automatisk hastighets- övervakning, samverkan med i ett arbete med målsättningen att få fram effektivare insatser mot våld riktat mot kvinnor samt att myndigheten tillfälligt knutit till sig en doktorand på brottsofferområdet från i syfte att denne skall tillföra myndigheten sina kunskaper. Det senare samarbetet har resulterat i en studie om brottsoffer, deras reaktioner och hur polisen skall förhålla sig till dem. KVS arbetar i viss mån med tillämpad forskning i betydelsen att systematiskt och metodiskt söka efter ny kunskap och nya idéer med en bestämd tillämpning i sikte samt med utvecklings- verksamhet i betydelsen att utnyttja forskningsresultat och vetenskaplig kunskap och nya idéer för att åstadkomma nya produkter, nya processer eller nya system eller väsentliga förbättringar av redan existerande sådana. Man bedriver kvalificerat utredningsarbete och analys av den egna verksamheten. Statistik sammanställs och publiceras för att beskriva verksamheten. Ett flertal rapporter som belyser de olika problemområden som varit aktuella har publicerats . Den största enskilda satsningen inom kriminalvården är att skapa brotts- och missbruksprogram av hög kvalité utifrån de kunskaper den så kallade What Works- forskningen kommit fram till. En arbetsgrupp har i uppdrag att arbeta för att kunna införa bl.a. evidensbaserade nationella program mot brott och missbruk i svensk kriminalvård. bildades och består av ledamöter utsedda av generaldirektören. Ledamöterna är samtliga anställda på central eller lokal nivå inom KVS. Kommittén skall utgöra en resurs i frågor som rör uppföljning, utvärdering och forskning, bevaka forskningsbehov och komma med förslag till forskningsprojekt. Kommittén formulerar uppdrag och beställer forskning i första hand från universitet och högskolor. Resultaten av de beställda forsknings- uppdragen publiceras i forskningskommitténs rapportserie. När uppdrag formuleras av kommittén prioriteras de behov som föreligger inom strategiskt viktiga områden. Ett prioriterat område är olika frågor i anslutning till utvecklingen av nationella brotts- och missbruksprogram. KVS:s personal deltar i samverkansprojekt inom FoU-området och KVS bistår med statistiska uppgifter, särskilda register- körningar och vissa databearbetningar till extern forskning och utredningsverksamhet. Den projektverksamhet som drivs centralt inom myndigheten har beräknats omfatta ca 7–8 årsarbetskrafter . I kostnader beräknas ca 4–tas i anspråk för egna tjänster och driftskostnader. Därtill kommer köpta tjänster via forskningskommittén med ca 2,5–samt beställar- och administrationskostnader med ytterligare ca . Dessa kostnader har varit likartade . BrOM driver externt finansierade forsknings- och utvecklings- projekt. Myndigheten har i princip kontinuerligt haft EU- finansiering för sådana . Myndigheten har arrangerat nordiska konferenser och har för dessa fått ekonomiskt stöd av . Vidare har man bl.a. drivit samverkansprojekt om integration med finansiering av . Andra exempel är omfångsundersökningen Slagen dam. Mäns våld mot kvinnor i jämställda som genomfördes på uppdrag av regeringen och med särskilda medel samt rapporten ? Våld mot äldre kvinnor och män – en omfångsundersökning i kommun som finansierades med medel från .