sou · GSB3119 · 2005-01-01 00:00:00 — Bra mat och fysisk aktivitet som utarbetats av Livsmedels- verket och . Regeringen bör inbjuda studieförbund, SVT och t.ex. idrotts- och miljörörelsen till överläggningar om hur frågorna om mat, hälsa och miljö och en smartare livsmedelskonsumtion kan kommuniceras och diskuteras på ett lustfyllt och intresse- väckande sätt. Regeringen bör föreslå ett konsumtionsmål för ekologiska livsmedel. av all offentlig konsumtion av livsmedel bör vara baserad på ekologiskt certifierad produk- tion. Regeringen bör uppdra åt att med lämpliga nyckeltal följa upp ekologisk produktion och konsumtion vad gäller kvalitet, volym och pris. Regeringen bör stödja initiativ till branschvisa marknadsförings- kampanjer av mervärdet i ekologisk mat, liksom till utbildning av butikspersonal. Regeringen bör stärka hemkunskapsundervisningen (kap 9) och ge öronmärkta medel för att täcka merkostnaden för inköp av ekologiskt producerade råvaror för denna undervisning. 5.2Hållbar livsmedelskonsumtion – kriterier Livsmedelskonsumtionen måste successivt bli alltmer hållbar, för hälsan, naturen och hushållsekonomin. Dessa tre dimensioner vill jag beskriva så här: prisvärda matvaror för konsumenten långsiktigt uthållig lönsamhet för svenskt jordbruk, träd- gårdsnäring, fiske och livsmedelsindustri välsmakande, högkvalitativa och nyttiga livsmedel som skapar matglädje och dessutom stärker folkhälsan goda möjligheter till konsumentinflytande närhet till livsmedelsbutik var i landet man än bor möjlighet att handla varor från lokala/regionala producenter som genom sin verksamhet bidrar till öppna landskap och en hållbar utveckling på landsbygd möjlighet att handla varor från producenter i andra länder som främjar social och ekonomisk rättvisa och därmed bidrar till en globalt mera hållbar utveckling livsmedel som producerats med metoder och redskap som minimerar den totala energianvändningen och ersätter bensin och diesel med icke-fossila drivmedel; samt med grön el från förnybara kraftkällor. en livsmedelskedja med minimal eller obefintlig miljöbelast- ning i form av –skador på mark, vatten och levande organismer av kemiska bekämpningsmedel –klimatpåverkan genom koldioxid och andra växthusgaser –försurning och övergödning av mark och vatten –skador på grödorna genom marknära ozon –markskador och utarmning av mullskiktet produkter från djur som gått på naturbete och därmed hävdat det biologiskt rika svenska kulturlandskapet med dess skönhets- och rekreationsvärden produkter från biologiskt hållbara fisk- och skaldjurs- bestånd 5.3Så vill statsmakterna styra mot hållbar livsmedelskonsumtion Strategierna för en mera hållbar livsmedelskonsumtion i hushållen vilar på de allmänna hållbarhetsmål som regering och riksdag antagit i konsument-, folkhälso- och miljöpolitiken. 5.3.1Konsumentpolitiken (kap. 3.1) 5.3.2Folkhälsomålen – fokus på livsmedel Folkhälsomål 10 handlar om Goda matvanor och säkra livsmedel: Maten har en avgörande betydelse för hälsan. I ett globalt perspektiv är fortfarande undernäring ett gigantiskt folkhälsoproblem. I allt fler länder, däribland , håller övervikt på att utvecklas till det dominerande problemet. av den vuxna befolk- ningen är kraftigt överviktiga. Andelen överviktiga barn och ungdomar ökar snabbt. Övervikten följer ett tydligt socialt mönster där människor i socialt utsatta positioner drabbas hårdast. Övervikt åtföljs av en rad hälso- problem med betydande överrisk för hjärtkärlsjukdomar, diabetes, ledsjukdomar och en del cancerformer, bland annat tjocktarmscancer. En viktig orsak till övervikten är en felaktigt sammansatt kost med ett alltför stort energiinnehåll. Konsumtionen av socker och fett, särskilt mättat fett, är för hög medan däremot intaget av frukt och grönsaker borde öka. En intensiv marknadsföring av sockerhaltiga och feta födoämnen, ofta i form av halvfabrikat och snabbmat, bidrar till den ogynnsamma situationen. EU:s gemensamma jordbrukspolitik innebär i hög grad att ohälsosamma produkter subventioneras, exempelvis feta mjölkprodukter, medan däremot frukt och grönsaker missgynnas. 5.3.3Miljömålen – fokus på livsmedel Flera av de femton miljökvalitetsmålen har särskilt stor bäring på hur vi skapar en ekologiskt hållbar produktion och konsumtion av livsmedel. Jag presenterar dem här översiktligt inklusive några av de delmål som satts upp och hur dessa berör livsmedelskedjan. skall minska sina utsläpp av växthusgaser med till 2008–2012, jämfört med nivån 1990. Koldioxidutsläppen från transporter skall 2010 ha stabiliserats nivå. av växthusgaserna i utgörs av koldioxid från främst energianvändningen för transporter och uppvärmning. Återstoden är till största delen metan och dikväveoxid från jordbruket. Den svenska delen av livsmedelskedjan förbrukar 30 miljarder kilowattimmar (TWh) energi och släpper ut koldioxid (jfr totala svenska utsläppsnivån på ca koldioxid). Hushållens andel i livsmedelskedjan: av energianvändningen och av koldioxidutsläppen skall de svenska vattenburna utsläppen av kväve från mänsklig verksamhet till haven söder om ha minskat med års nivå. skall utsläppen av ammoniak i ha minskat med års nivå. skall de vattenburna utsläppen av fosfor till sjöar, vattendrag och kustvatten ha minskat kontinuerligt års nivå. Jordbruket är den största källan, , till kväveutsläpp som belastar haven och orsakar övergödning med algblomning, syrgas- förlust och ekologisk obalans t.ex. på grunda bottnar, fiskens barnkammare. Jordbruket bidrar också med betydande fosforut- släpp. Ammoniakutsläppen, till från jordbrukets djur- hållning och gödselhantering, orsakar försurning och övergödning. Grundvatten av god kvalitet skall alla vattenförekomster som används för uttag av vatten som är avsett att användas som dricksvatten uppfylla gällande svenska normer för dricksvatten av god kvalitet med avseende på föroreningar orsakade av mänsklig verksamhet. CMR- ämnen, som kan framkalla cancer, skada arvsmassan och störa fortplantningen, skall vara utfasade . Långlivade, bioackumulerbara och giftiga ämnen skall vara utfasade –2015. Genom att efterfråga livsmedel som producerats med liten eller ingen användning av kemiska bekämpningsmedel kan konsumenten bidra till ett friskare grundvatten. Bekämpningsmedelsanvändningen i jordbruket har ökat , mätt i antalet doser per hektar åker. Även andelen behandlad mark har ökat. används lågdosmedel, dvs. mindre volymer med starkare preparat. I dryckes- och livsmedelsindustrin används CMR-ämnen, bl.a. i smörjmedel, rengörings- och desinfektionsmedel, samt långlivade, bioackumulerbara och giftiga ämnen skall samtliga ängs- och betesmarker bevaras och skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Konsumenternas val av svenskt nötkött och svenska mejeripro- dukter spelar en avgörande roll för om vi skall kunna bevara det öppna, vackra, biologiskt och kulturellt så rika naturbetesland- skapet. Konsumtion av ekologisk mjölk och kött har särskilt positiv effekt, genom djurens längre betesperiod i markerna samt en ökad vallareal p.g.a. kravet på egenproducerat grovfoder. Hav i balans samt levande kust och skärgård Uttaget av fisk, inklusive bifångster av ungfisk, skall vara högst motsvarande återväxten, så att fiskbestånden kan fort- leva och, om så är nödvändigt, återhämta sig. I ett generationsperspektiv bör följande gälla: Fiske sker med hänsyn till vattenområdenas produktionsförmåga och biologiska mångfald Genom att efterfråga fisk- och skaldjur från bestånd inom säkra biologiska gränser kan konsumenten aktivt bidra till en långsiktigt hållbar utveckling i havet 5.4Vad äter och dricker vi – och hur ser trenderna ut? Matvanor och menyer skiftar och i olika ålders- och social- grupper. Figur 5:1 och 5.2 visar förändringar i matkonsumtion –1999. åt varje svensk medborgare i genomsnitt livsmedel, inklusive drycker; det är nästan . En allt mindre del av livsmedelskonsumtionen är basmat som tillagas i hemmet, dvs. kött, potatis, mjölk och bröd. Den s.k. utrymmesmaten, läsk, godis, snacks mm får allt större plats, och av all mat vi äter kan vara importerad. Förändringarörändringar ii matkonsumtionatkons tion 1960--1999 Man kan , , urskilja följande starka trender, som uttryck för värderingar, behov och livsstilar i det rådande samhällsklimatet. Hälsotrenden handlar om hälsa, lycka och fördelaktigt utseende men också om ett långt och bra liv. Det innebär bl.a. ökad konsumtion av mjölkprodukter och mervärdesmat, s.k. functional food. Etik- och miljötrenden, inklusive en i första hand ungdomlig vego- trend. Snabbmatstrenden, där man köper djupfryst, äter färdiglagat i farten och alltmer sällan lagar mat från råvaror därhemma. (Carlsson-Kanyama & , 2001) (Carlsson-Kanyama & , 2001) Ökatkat inflytandeinflytande avav utländskutländsk Ökadkad vegetariskvegetarisk & organisktorganiskt odladodlad Ökadkad bekvämmat,bekvä at,mindreindre Här följer genomsnittssiffrorna för när det gäller konsumtionen per person och år för ett antal vanliga livsmedels- grupper. Ökning/minskning gäller trender . Fakta om maten och miljön, rapport 5348, Bröd och spannmålsprodukter, . Mest ökar pasta, mjukt bröd, bakelser och tårtor. Trolig ökning av pizza, piroger, crépe och annan färdigmat. Mjöl och gryn minskar Kött och köttvaror. Nöt- och fläskkött samt övriga köttprodukter ökar, fjäderfä allra mest Köksväxter (färska, frysta, konserverade) . Färska köksväxter , ökar, morötter och lök dominerar Frukt och bär, . Bananer, meloner, övrig färsk exotisk frukt ökar Äpplen minskar Läsk, mineralvatten, . Mjölk och fil. , varav konsumtionsmjölk . Yoghurt ökar dock kraftigt, i viss mån även mellanmjölk Kaffe, te, kakao, kryddor, salt ; 1990–1990 fördubblad konsumtion Färskpotatis minskar, pommes frites, chips och andra färdigprodukter ökar 5.5Hur hållbar är maten – ekologiskt, hälsomässigt, ekonomiskt? Vilka samband finns mellan våra livsmedel och matvanor å ena sidan – och hälsan, miljön och hushållsekonomin å den andra? Med s.k. livscykelanalyser, LCA, följer man olika livsmedel i hela kedjan från jord till bord och kan på så sätt beräkna vilken energiförbrukning och miljöbelastning som de representerar och som alltså därmed också är förbunden med vår konsumtion av dem. Källa för figurerna nedan: LRF. Kommentarerna är mina egna. Staplarna i figur 5:3 – 5:7 visar sådana data för mellan- mjölk, benfritt nötkött med ursprung i mjölkproduktionen, benfritt griskött, färskt benfritt kycklingkött, ham- burgerbröd samt rå potatis med skal. Nötköttproduktion bidrar mest till utsläpp av klimat- förändrande ämnen (Obs: dock mycket liten total påverkan, jämfört med andra källor, t.ex. Detta gäller oavsett om den är ekologisk eller konventionell (växthusgasutsläppen kommer inte från energianvändningen utan från djurens ämnesomsättning samt hanteringen av organiska ämnen). Nöt- och svinproduktion förbrukar mycket mer energi än mjölkproduktionen. Ekologisk nötproduktion är dock bara hälften så energiintensiv (/, 2000, ), beroende på längre betesgång och energimässigt billigt foder djuren stod inne (grovfoder från egna gården, inget importerat kraftfoder). Ekologisk mjölk- produktion förbrukar mindre energi än den konven- . Obs: Nötköttproduktionens bidrag till övergödningen beror i hög grad på var den äger rum. Största påverkan sker vid produktion längs kusterna, minsta effekten uppstår på marker inne i landet. Här ser man vilken genomsnittlig markyta som krävs för produktion av t.ex. intensivproducerat nötkött och kyckling, dels i , dels utomlands. För att få fram gris- kött krävs i medeltal mark, varav tre i t.ex. (vid odling av sojabönor eller annat kraftfoder). Ekologisk produktion tar mer yta i anspråk än konventionell, men lämnar betydligt mindre fotavtryck i andra länder. Här ser man tydligt att nötköttproduktion genom djurens bete och tramp i naturbetesmarkerna alstrar den rikaste biologiska mångfalden. Potatisodling och kycklingproduktion har knappast någon effekt i detta sammanhang. Bidrag till förutsättningar för biologisk mångfald m2 naturbetesmark och vall/kg Figur 5:8 – 5:16 visar energiförbrukningen och den samlade miljöbelastningen för en köttbullemåltid, dels för var och en av ingredienserna i måltiden, dels vid olika tillagning: hemlagat, halvfabrikat och färdigrätt. Prel material: , , och bioteknik. Figur 5:8: Övergödningseffekt av ett hamburgerbröd, fördelad på alla länkar i kedjan från veteodling, via bageri och förpackning till hushållet. Fosfor (vatten) -ekv./kg Kväve (vatten) Källa: Maten och Miljön, LRF Figur 5:9: Energiförbrukningen för produktion av nötkött, fördelad på alla länkar i kedjan från jordbruk till hushåll; absoluta merparten är fossila bränslen i primärproduktionen (jordbruket), därnäst kommer förpackningsledet. Fos sila bräns len Källa: Maten och Miljön, LRF Figur 5:10: Energiförbrukningen för produktion av köttbullemåltidens potatis, fördelad på alla länkar i kedjan från odling till konsumtion i hushållet. [MJ /f.e.] Trp t pack eri Källa: Maten och Miljön, LRF Figur 5:11: Färdigrätten drar en obetydligt mer energi än hemlagat och halvfabrikat, beroende på tillkommande energiandelar i för- packningar och handelsledet. Köttbullemåltidens klimatpåverkan är i princip den- samma oavsett tillagningsform. Jordbrukets andel är ojämförligt störst, medan industri och transporter ger mycket små bidrag. Figur 5:13: Köttbullemåltidens övergödningseffekt härrör nästan uteslutande från produktionfasen av de olika ingredienserna. Övergödande utsläpp från måltiderna Försurningseffekterna härrör nästan uteslutande från produktionsfasen av de olika ingredienserna, främst djurproduktionen (utsläpp av bl.a. ammoniak och kväveoxider). Försurande utsläpp från måltiderna Kväveoxidutsläppen är desamma oavsett tillagnings- form; produktionen betyder mest men lastbilskörning, förpack- ningar och hemtransport står för en viss andel. Utsläpp av kväveoxider från måltiderna Här syns tydligt att livsmedelskedjan har sin största relativa miljöpåverkan i råvaruledet (jordbruket) och vid hantering av restprodukterna (hushållssoporna). För de flesta andra produkter är det tvärtom brukarledet som alstrar mest miljöbelastning. ex.vis bil, kylskåp, kläder Matens betydelse för folkhälsan är tudelad: Dels finns det ett frisk- och främjandeperspektiv på mat; den kan vara en förutsättning för god hälsa. Dels finns ett risk- och preventionsperspektiv; matvanor kan också, som bekant, medverka till ohälsa Om man undantar infektionssjukdomarna svarar hjärt-kärlsjuklighet, diabetes, övervikt/fetma, cancer och respiratoriska sjukdomar enligt WHO för av den årliga mortaliteten i världen och 46 pro- cent av den globala s.k. sjukdomsbördan. Ett fåtal faktorer, i stor utsträckning påverkningsbara, är orsak till en majoritet av de kroniska sjukdomarna – höga blodfetter (främst serumkolesterol), högt blod- tryck, övervikt/fetma, rökning och alkohol. I ett globalt perspektiv beräknas högt blodtryck svara för av den totala mortaliteten (av sjukdomsbördan förekom i ) och högt serumkolesterol svara för ( SOU 2004:119 Hållbar livsmedelskonsumtion av sjukdomsbördan fanns i ). Högt (> 25) svarar för 8–av sjukdomsbördan i främst genom en ökning av diabetes typ 2, hjärtkärlsjukdom och vissa cancerformer. I ett globalt perspektiv beräknas en för låg konsumtion av frukt och grönsaker svara för av cancer i magtarmkanalen, av ischemisk hjärtsjukdom, av stroke och av den totala mortaliteten (av sjukdoms- bördan fanns i ). De faktorer som orsakar de kroniska sjukdomarna är i stor utsträckning möjliga att påverka. Man har uppskattat att av tjocktarmscancer och stroke, 75–av hjärtkärlsjuk- domarna och av diabetes typ 2 skulle kunna undvikas genom livsstilsförändringar. Dessa livsstilsförändringar innefattar förändrade matvanor, ökad fysisk aktivitet, icke-rökning och modest alkoholkonsumtion. De mest aktuella konsensusdokumenten rörande matens inverkan på hälsa/ohälsa presenteras i WHO World Health Report 2002 och WHO Diet, nutrition and the prevention of chronic diseases, . av mortaliteten för europeiska kvinnor resp. av mortaliteten för europeiska män kan förklaras av riskfaktorer kopplade till matvanor (högt blod- tryck, höga blodfetter, övervikt och lågt intag av frukt och grönsaker). Ytterligare 6–kan förklaras av fysisk inaktivitet. Dessa riskfaktorer svarar för (fysisk inaktivitet inräknad ) av förlorade friska levnadsår, . Matens inverkan på olika sjukdomar innefattar ofta många olika kostfaktorer eller kostrelaterade faktorer. T.ex. kan uppkomsten av hjärt-kärlsjukdomar påverkas av bl.a. fettyp, folat, antioxidanter och övervikt. Enligt WHOs expertgrupps rapport , över styrka i bevisning rörande olika kostfaktorer och sjukdom, kan bevisningen indelas i övertygande, troligt samband, möjligt samband och otillräckligt med data. det ett samband (övertygande + troligt) mellan ett antal kost- faktorer och vissa kroniska sjukdomar: Frukt och grönsaker minskar risken för hjärt-kärlsjukdomar, vissa cancerformer, diabetes typ 2 och övervikt. Kostfiber minskar risken för hjärt-kärlsjuklighet, diabetes och övervikt. Alkohol i måttliga mängder minskar risken för hjärtinfarkt. Omättat fett (enkel- och fleromättat) minskar risken för hjärt-kärl- sjuklighet. (Fysisk aktivitet minskar risken för hjärt-kärlsjukdomar, vissa cancer- former, diabetes typ 2 och övervikt.) Energitäta livsmedel (främst fett- och sockerrika) ökar risken för övervikt/fetma. Mättat fett + transfett (kallas hårt fett) ökar risken för hjärt- kärlsjuklighet och vissa cancerformer. Alkohol ökar risken för stroke. Salt och saltad mat ökar risken för hjärt-kärlsjukdom och vissa cancerformer. Övervikt och fetma ökar för risken hjärt-kärlsjukdom, vissa cancer- former och diabetes typ 2. För låg konsumtion av skyddande faktorer som t.ex. frukt och grönt kan också uppfattas som en ökad risk Ekonomiska aspekter på kostrelaterad ohälsa De direkta kostnaderna (främst sjukvårdskostnader) för hjärt-kärl- sjukdomar, typ 2 diabetes, vissa cancerformer och fetma/övervikt är mycket stora och beräknas öka . Om enbart direkta kostnader tas med står hjärt-kärlsjukdomarna för av alla institutionskostnader och av läkemedels- De svarar för av totalkostnaden för alla sjukdomar, vilket gör dem till den tredje mest kostsamma sjukdomkategorin. Sjukvårdskostnaderna för fetma beräknas till 2– av totala sjukvårdskostnaderna i i-länder. Dessa beräk- ningar är förmodligen en underskattning av de verkliga kostnaderna då inte alla fetma-relaterade problem inkluderats i beräkningarna. Om indirekta kostnader såsom uteblivna inkomster, skatter m.m. inkluderas blir kostnaderna ännu större. Det finns få studier om kostnadseffektiviteten av preventiva insatser. De som finns rörande hjärt-kärlsjukdom indikerar att hälsofrämjande insatser på befolkningsnivå är mer kostnadseffektiva (£ 14–560/vunnet levnadsår) än andra insatser såsom screening, rådgivning inom primärvården och förskrivning av mediciner. Hälsofrämjande och preventiva insatser De svenska näringsrekommendationerna (SNR) som bygger på de nordiska näringsrekommendationerna (NNR) är ett konsensus- dokument baserat på grundläggande näringsforskning, epidemi- ologisk forskning och på det aktuella läget (hälsoläge + konsumtion). De senaste nordiska rekommendationerna antogs och de nya svenska förväntas komma 2005. SNR och NNR stämmer väl överens med WHOs rekommendationer , baserade på WHOs expertgrupps genomgång av den vetenskapliga litteraturen. 5.6Strategier för hållbar livsmedelskonsumtion 5.6.1Modell Första-steget-maten, FSM Första-steget-maten presenterades 1999 av , , . Här finns riktlinjerna för hur livsmedelskonsumtionen kan förändras så att den ger större hälso- och miljövinster. Det handlar om näring, miljö och toxikologi, men också etiska aspekter. FSM vilar på tre grundpelare: 1.Bra proportioner i maten 3.Förbättrade/minskade transporter Det innebär större andel närproducerad och säsongsanpassad mat, ekologiska livsmedel och frilandsodlade grönsaker . Men också en förskjutning mot spannmål, frukt och grönsaker genom att mängden utrymmesprodukter (se nedan) och en del animaliska livsmedel minskas. Jämfört med konsumtionen innebär Första-steget-maten för en vuxen genomsnittskvinna/genom- snittsman: mer bröd, mjöl och flingor. Bröd har ökat med till 6–8 brödskivor per dag, alltså i praktiken bröd till varje måltid. Frekvensen flingor/gryn har fördubblats och innebär sex portioner en ökning av potatisätandet till sju portioner , oförändrad pasta- och minskad riskonsumtion. Pasta äts så ofta som ris, vilket jämfört med dagens konsumtion innebär en förskjutning från ris till pasta en betydande ökning av frukt och grönsaker till ca två portioner frukt/bär (mer svensk frukt, men bara hälften så mycket juice). Två rejäla portioner grönsaker och rotfrukter och därtill mindre mängder till smörgås och liknande. Mer grövre grönsaker och rotfrukter (i första hand inhemska) och betydligt mindre av salladsgrönsaker, som ofta är växthusodlade. Grönsaksvalet är liksom frukt- valet anpassat efter i första hand den svenska säsongen, men även efter den europeiska. Den totala mängden frukt och grönsaker är ca per dag tiofaldig ökning av torkade baljväxter (torkade ärtor och bönor, i första hand inhemska). Innebär 1 ½ rejäl portion och dessutom ärtor och bönor till sallader en minskning av den totala köttmängden till ca ¾ av dagens konsumtion. Nötköttkonsumtionen ligger kvar på dagens nivå; lammköttkonsumtion fördubblas medan dagens gris- och kycklingkonsumtion halveras. I princip allt nöt/lamm som äts bör vara svenskt och betes/grovfoderkött, och så mycket som möjligt bör vara naturbeteskött. inga större förändringar i konsumtionen av fisk, däremot en förskjutning mot mer fet fisk och skaldjur men mindre mager fisk. Detta innebär fet fisk (så närproducerad som möjligt) inga större förändringar av äggkonsumtionen inga större förändringar av mängden mjölk/fil/yoghurt. Innebär 3–mjölk, fil och yoghurt per person och dag, inklusive mjölk till kaffe/te och matlagning. oförändrad mängd matfett till smörgås och matlagning. En förskjutning har gjorts mot mer flytande matfetter till matlagning. Om alla livsmedelsval görs helt enligt FSM finns det förutsättningar att, ur näringssynpunkt, få plats med enbart fetare matfett typ smörgåsmargariner, om inte måste lättmargarin ingå en halvering av utrymmesprodukterna: läsk, vin, godis, choklad, grädde, chips, dessertost, glass, kaffe (energirika livsmedel med lite vitaminer och mineraler) + = ökning – = sänkning nöt, betes/grovfoder nöt, ren kraftfoder Mjölk, fil mm rapsolja, flyt. En omläggning av konsumtionen enligt Första-steget-maten, FSM bör kunna ge betydande folkhälso- och miljövinster och därmed också vara ekonomiskt intressant för både hushållen och samhället i stort. FSM har en låg energitäthet till följd av den stora mängden vegetabilier och den låga fetthalten (relativt dagens konsumtion), vilket minskar risken för överkonsumtion av energi. Den ansenliga mängden vegetabilier ger också maten en stor volym, vilket har betydelse för en effektiv mättnadsreglering. Kolhydrater som finns rikligt i vegetabilier ger också god mättnadseffekt. En minskad risk för övervikt minskar även risken för sjukdomar som typ 2 diabetes och högt blodtryck. Minskning av hjärt- och kärlsjukdomarna FSM innehåller mindre hårt fett (mättat fett + transfett) jämfört med dagens konsumtion, vilket minskar risken för kranskärls- sjukdom. Första-steget-maten innehåller betydligt mer kostfiber än vad som konsumeras , vilket är positivt med tanke på hjärt- kärlsjukdom. Den stora mängden frukt och grönsaker bör medföra betydande mängder antioxidanter och andra ämnen, vilka kan vara betydelsefulla för förebyggande av hjärtkärlsjukdom. Den ökad mängden fet fisk är också positiv med tanke på hjärtkärlsjukdom. Det är troligt att FSM vad gäller flera cancerformer innebär en minskad risk. Det är däremot ingenting som indikerar att Första- steget-maten skulle öka risken för någon form av cancer.