sou · GSB352d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Kommissionen skall därefter överlämna en rapport tillsammans med ett förslag till Europaparla- mentet och rådet som, om den finner det lämpligt, bekräftar som ett slutdatum för genomförandet av en gemensam inre marknad för posttjänster. Konkurrenspolitiken skall vara grundad på ett konsumentper- spektiv och skall bidra till modernisering och utveckling av sam- hället genom effektiva och öppna marknader som släpper fram nya idéer, nya företag och produkter. Konkurrenslagen (1993:20) (KL), som trädde i kraft , är generell och omfattar alla sektorer, således även postsek- torn. KL bygger på samma principer som gäller på EU-nivå och innehåller två grundläggande förbud. Det ena förbudet avser kon- kurrensbegränsande samarbete mellan företag som har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden, eller som ger ett sådant resultat. Enligt det andra för- budet är företag som har en dominerande ställning på marknaden förbjudna att missbruka sin dominerande ställning. Det är som är central myndighet för konkur- rensfrågor. Verket har till uppgift att arbeta för en effektiv konkur- rens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna. har bl.a. i uppgift att aktivt tillämpa KL för att hindra skadliga konkurrensbegränsningar. Både konkurrenslagstiftningen och postlagstiftningen är tillämp- lig på postmarknaden för att säkerställa att en fungerande marknad uppnås. Trots detta uppfattar de nya aktörerna att det finns kon- kurrensproblem som gör det svårt att bedriva verksamhet på post- marknaden. PTS har även inkommit till regeringen med postlagstiftningen – en utvärdering och tar där upp vissa frågor som myndigheten anser behöver utredas närmare. Dessa är bl.a. en bestämmelse för eftersändning liknande den som finns för regleringen av tillgången till anläggningar för post- överlämning i 16 a § postlagen, en förändring av definitionen av postverksamhet i 3 § postlagen om marknadens utveckling så krä- ver, möjligheter för operatörer att få tillgång till delar av den domi- nerande operatörens distributionsnät, samt en konkurrensfräm- jande roll för PTS på postområdet. Den nuvarande regleringen och dess tillämpning av de ansvariga myndigheterna samt deras inbördes uppgiftsfördelning behöver analyseras för att utreda om det föreligger brister i något avseende och hur dessa eventuella brister i så fall lämpligen kan avhjälpas. Några frågor i postlagstiftningen av särskilt intresse Postförordningen (1993:1709) föreskriver att den som tillhanda- håller en samhällsomfattande posttjänst inte får höja normalportot per kalenderår mer än förändringen i konsumentprisindex. Denna form av pristak infördes och syftet är att skydda konsumen- ter, främst de grupper som inte har något alternativ till Posten, mot allt för kraftiga prishöjningar. skall pristaket ge Posten utrymme att ta ut ett pris som motsvarar kostnaderna för tjänsten. Det bör utredas om dessa syften uppnås med nuvarande reglering. Enligt postlagen skall befordran av adresserade tidningar och tid- skrifter ske till kostnadsbaserade priser eftersom den ingår som en del i den samhällsomfattande posttjänsten. I en granskningsrapport från PTS av anser myndigheten att Postens senaste prishöjning av Posttidningar A inte är rimlig och inte heller är kostnadsbaserad. Posten har i ett yttrande till regeringen uppgett att bolaget historiskt sett har hållit låga priser på tidningsdistribu- tionen men att bolaget i dagens ekonomiska läge inte längre har möjlighet att ha ett underskott på tjänsten och därför är tvingat att höja priserna mer än kostnadsutvecklingen mätt som utvecklingen av konsumentprisindex. Det finns ett antal postoperatörer som har tillstånd att bedriva postverksamhet men som aldrig har startat sin verksamhet. Det kan förekomma att någon av dessa utnyttjar de rättigheter som tillståndet medför utan att bedriva någon sådan verksamhet som tillståndet berättigar till. finns det ingen möjlighet för PTS att återkalla ett tillstånd i en sådan situation. Sammanfattning av skälen till en översyn av postområdet Utvecklingen på postmarknaden bör utvärderas i ett samhälls- ekonomiskt perspektiv för att avgöra om syftet med liberali- seringen har uppnåtts. Det bör undersökas om det finns kvarvarande hinder för att syftet med liberaliseringen skall kunna uppnås och utredas om nuvarande lagstiftning är ändamålsenlig och om förändringar behövs för att skapa förutsättningar för att säkerställa att post- marknaden utvecklas på önskvärt sätt. Myndigheternas uppgifter och roller bör utredas i syfte att säkerställa en ändamålsenlig och kostnadseffektiv myndighets- organisation för att främja konkurrens på postområdet. Frågorna om prisreglering i form av ett pristak på normal- portot, kostnader och priser för tidnings- och tidskriftsdistri- bution och avsaknaden av en möjlighet för tillsynsmyndigheten att återkalla tillstånd för operatörer som inte bedriver någon postverksamhet bör särskilt belysas. Det politiska målet för den grundläggande kassaservicen är att alla i hela landet skall ha möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser. Av 1 a § postlagen framgick tidigare att det skulle finnas en kassaservice i hela landet. Statens ansvar säkerställdes genom ett avtal mellan staten och Posten, vari Posten påtog sig skyldigheten att tillhandahålla en grundläggande kassaservice till alla kunder i hela landet. ansåg regeringen att det fanns anledning att tillsätta en särskild utredare med uppgift att överväga olika alternativ till den gällande ordningen och över- lämnade sitt betänkande Kassaservice (SOU 1998:159). Utredningens förslag innebar förenklat att kassaservicen inte längre skulle vara en statlig angelägenhet utan skötas av mark- naden. skulle dock kunna stödja kassaservicen på regional nivå där så behövdes. I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) informerades dock om att regeringen inte avsåg att genomföra förslag. Som ett led i den vidare beredningen av frågan utarbetades inom () promemorian Grundläggande kassa- service. Därefter fattade regeringen beslut om proposition om grundläggande kassaservice som ligger till grund för den nu gällande lagen (prop. 2001/02:34, bet. 2001/02:TU1, rskr. 2001/02:125). Lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice (kassaservice- lagen) trädde i kraft . Av lagen följer att det är det statligt ägda bolag som också har till uppgift att genomföra röst- mottagning enligt 11 kap. vallagen (1997:157) som skall tillhandahålla en grundläggande kassaservice. Hänvisningen syftar på och det är som sköter kassaservicen och agerar som ombud för de banker som bolaget har avtal med. Bankerna står enligt bankrörelselagen (1987:617) under till- syn av . PTS har således ingen tillsynsfunktion över kassaservicen som sådan men skall enligt kassaservicelagen och förord- ningen (1997:401) med instruktion för bevaka att kassaservicen motsvarar samhällets behov. använder sig av ett distributionsnät för sina tjänster som på de allra flesta ställen är skiljt från postservicen. Kassaservice tillhandahålls genom ett antal serviceställen över hela landet, varav en del är egna kontor och en del är hos samarbetande Därutöver erbjuds också kassaservice genom lantbrev- bärare. erbjuder delvis samma tjänster som bank- sektorn med den avgörande skillnaden att bolaget inte bedriver någon egen bankverksamhet med kontoföring utan endast agerar ombud för de banker som bolaget har slutit avtal med. De tjänster som tillhandahålls är betalning av räkningar, kontantuttag samt insättningar och uttag på konton. Det finns ett flertal alter- nativ till , t.ex. banker, dagligvarukedjor med kassahantering genom kontokort, bankomater, betalkort, telefon- och Internetbank, autogiro och giro. De banker som Svensk Kassa- service har avtal med är Nordea, , Läns- försäkringar bank och . Andelen av befolkning som använder sig av Svensk Kassaservices tjänster minskar . Fler och fler går över till att t.ex. använda Internet för att utföra sina bankärenden. Antalet transaktioner som utförs på minskar enligt Posten i genomsnitt med . har i sin redovisning av utvecklingen av offent- lig service i gles- och landsbygdsområden påpekat att kassa- servicen är mycket viktig för småföretagare i glesbygd. Myndig- heten menar dock att det finns problem för lanthandeln med dagskassehantering som är kopplade till bl.a. försäkringsvillkor och avgiftssystem. Staten betalar en ersättning om till Posten för att bolaget skall tillhandahålla kassaservicen. Denna ersättning avser att täcka underskottet för de serviceställen som inte är kommersiellt motiverade och där det inte heller finns andra alternativ. har därutöver ett bokfört under- skott om ca . har Posten fattat beslut om att vidta åtgärder för att uppnå ett nollresultat i kassaserviceverksamheten 2005. De åtgärder som vidtas är bl.a. stängningar av kontor, personalneddragningar, prishöjningar och omförhandlingar av avtal om ersättning från banker. Dessa åtgärder är enligt Posten endast en kortsiktig lösning och bolaget menar att kostnaderna kommer att öka i ett längre per- spektiv. Den snabba utvecklingen när det gäller marknadssituationen för kassaservicetjänster gör det nödvändigt att utreda det statliga åtagandet och statens krav på den aktör som skall tillhandahålla kassaservicen i förhållande till det reella behov som finns. kostnaderna till följd av den minskade efterfrågan av tjänsterna kräver också att formerna för tillhandahållandet av den grundlägg- ande kassaservicen ses över för att kostnaderna skall kunna anpas- sas till en efterfrågan som förändras över tiden. Utredaren skall göra en övergripande beskrivning av postmark- nadens utveckling och olika marknadssegment vad beträffar bl.a. dess aktörer, tjänster, priser, volymer, geografiska förhållanden och teknisk påverkan samt marknadsandelar. Beskrivningen skall om möjligt inbegripa utvecklingstendenser. I beskrivningen skall även ingå en sammanfattning av den pågående utvecklingen inom EU och de nordiska länderna. Utredaren skall vidare göra en samhällsekonomisk analys av libe- raliseringen av postmarknaden. Därvid bör analyseras effekterna med avseende på prisnivåer, tillgänglighet, servicenivå och tillträdet av nya företag på marknaden. Förekommande skillnader i effek- terna för olika regioner i landet skall uppmärksammas, liksom effekter för gles- och landsbygdsområden. Utifrån den samhällsekonomiska analysen skall utredaren utreda eventuella brister i nuvarande lagstiftning som hindrar att mark- naden utvecklas i önskvärd riktning. Utredaren skall i detta sam- manhang utvärdera ansvariga myndigheters nuvarande tillämpning av lagstiftningen, deras inbördes uppdelning av ansvaret för post- marknaden samt myndigheternas aktivitet på området för att där- vid utreda om nuvarande ordning är ändamålsenlig och kostnads- effektiv. Utredaren skall även utvärdera eventuella ytterligare fak- torer som kan ha hindrat eller påverkat marknadens utveckling. På detta underlag skall utredaren analysera det befintliga poli- tiska målet för postområdet och vid behov föreslå förändringar av detta. Utredaren skall vidare ange vilken lagstiftning som behövs för att säkerställa att detta mål nås. Kund- och konsumentper- spektivet skall vara vägledande för utredarens eventuella förslag. I det politiska målet för postområdet skall det ingå att alla skall ha tillgång till en posttjänst av hög kvalitet och till rimliga priser. Vidare skall postmarknaden karakteriseras av en effektiv konkur- rens mellan flera aktörer som tillsammans kan erbjuda ett brett urval av posttjänster. Utredaren skall också bedöma om myndighetsorganisationen behöver förändras och i sådant fall föreslå en lämplig uppdelning av myndighetsansvaret samt de förändrade befogenheter som kan följa av detta. Utredaren skall i sitt arbete särskilt ta ställning till och om lämp- ligt föreslå –en bestämmelse för reglering av eftersändning av adresserade försändelser, –en förändring av definitionen av postverksamhet i 3 § postlagen om marknadens utveckling så kräver, –möjligheter för operatörer att få tillgång till delar av den domi- nerande operatörens distributionsnät, samt –en konkurrensfrämjande roll för på postområdet. Några frågor i postlagstiftningen som särskilt skall belysas Utredaren skall analysera prisregleringen vad gäller enstaka över- nattbefordrade frimärkta brev som väger upp till . Utreda- ren skall definiera vilka skyddsvärda grupper i samhället som har behov av ett pristak och föreslå en ändamålsenlig konstruktion av pristaket. Utredaren skall även beskriva konsekvenserna av en eventuell avveckling av prisregleringen. Om förslaget ger upphov till sådana negativa ekonomiska konsekvenser för den aktör som träffas av regleringen att kompensation bör övervägas skall även förslag lämnas till hur denna kan utformas. Utredaren skall beskriva och analysera marknaden för befordran av tidningar och tidskrifter i , inklusive kostnader och priser för distributionen och göra en jämförelse med de övriga nordiska länderna. Utredaren skall särskilt beskriva och analysera möjlighe- terna till samdistribution av adresserade tidningar och tidskrifter och övriga adresserade försändelser. Utredaren skall om det är lämpligt föreslå förändringar i regelverket för att skapa förutsätt- ningar för samdistribution. Utredaren skall ta ställning till och om lämpligt föreslå en bestämmelse i postlagen som medför att ett tillstånd kan återkallas av tillsynsmyndigheten om operatören inte bedriver någon post- verksamhet. Utredaren skall analysera och bedöma samhällets behov av och kostnader för en grundläggande kassaservice historiskt sett, och . Utredaren skall redovisa hur kostnader och intäk- ter för den grundläggande kassaservicen har utvecklats . Utifrån denna bedömning skall utredaren ta ställ- ning till om staten skall fortsätta att ha ansvar i nuvarande omfatt- ning för den grundläggande kassaservicen. Utredaren skall i sådant fall bedöma om det även i fortsättningen skall vara Posten som till- handahåller kassaservicen i landet eller, om lämpligt, föreslå en annan lösning och den lagstiftning som lösningen kräver. Om utre- daren finner att det även i fortsättningen skall vara Posten som helt eller delvis tillhandahåller kassaservicen skall utredaren analysera statens nuvarande krav på Posten och föreslå de framtida formerna för hur tillhandahållandet av kassaservicen skall säkerställas samt ange vilken lagstiftning som krävs för ändamålet. Utredaren skall bedöma kostnaderna för att uppfylla de aktuella behoven. Kost- naderna skall redovisas med fördelning på olika tjänster och regioner i landet. Det övergripande målet för utredaren skall vara att finna en lös- ning som är godtagbar i ett samhällsekonomiskt och konkurrens- rättsligt perspektiv och som tillgodoser rimliga krav på tillgänglig- het. Utredaren skall särskilt ta ställning till –om statens ansvar för kassaservicen skall begränsas till de orter där det inte är kommersiellt motiverat att bedriva kassaservice- verksamhet och där det inte heller finns några andra alternativ, –problemen med dagskassehantering i gles- och landsbygd och föreslå vilka åtgärder som kan vidtas för att lösa dessa problem, samt –behovet och utformningen av en ändamålsenlig tillsyn och bevakning av samhällets behov av grundläggande kassaservice. Utredaren skall i den mån utredningen lägger fram förslag som står i strid med de befintliga politiska målen för post- och kassaservice, lägga fram förslag till nya mål. Utredaren skall i sitt arbete beakta att utredningen innehåller två delar som rör två olika områden, dels postservice, dels kassaservice. Dessa delar skall behandlas var för sig i största möjliga utsträck- ning. Utredaren skall i sitt arbete ta hänsyn till möjligheterna för allmänheten att kunna förtidsrösta (poströsta).Utredaren skall ta hänsyn till och rådets direktiv /67/EG av , senast ändrat genom och rådets direktiv /39/EG av , om gemen- samma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna. Utredaren skall vid översynen av kassaservicen beakta kom- missionens direktiv /723/EEG av , senast ändrat genom direktiv /52/EG av , om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga före- tag, vilket stadgar att separat redovisning skall upprättas för statligt finansierad och annan konkurrensutsatt verksamhet. Utredaren skall beakta även i övrigt om statstöd och tjänster i allmänhetens ekonomiska intresse. Utredarens förslag till ändring av lagstiftning skall innefatta för- slag till författningstext. Utredaren skall anlägga ett jämställdhets- och miljöperspektiv på de förslag som läggs fram i möjligaste mån. Utredaren skall ha möjlighet att ta upp de ytterligare frågor som denne anser behöver övervägas inom ramen för uppdraget. Utredaren skall samråda med representanter för organisationer och företag inom området samt med berörda myndigheter. Utredaren skall göra en konsekvensanalys i ett samhällsekono- miskt perspektiv av samtliga förslag som läggs fram. Därvid skall eventuella effekter för enskilda särskilt utpekade aktörer och för statsbudgeten redovisas. Utredaren skall även beakta konsekvenserna av föreslagen lag- stiftning för små företags villkor, i enlighet med 15 § kommittéför- ordningen (1998:1474). Utredaren skall härvid samråda med När- ingslivets . Utredaren skall ta hänsyn till det uppdrag som vallagskommitté har såvitt avser ansvaret för förtidsröstningen (dir. 2003:37). Resultatet av PTS uppdrag i regleringsbrevet för myn- digheten att utreda kassaservicen med en redovisning den 1 okto- ber 2003 skall ingå som underlag för utredaren. Utredaren skall även ta ställning till de eventuella förslag som PTS lägger fram. Utredaren skall uppmärksamma redan befintliga analyser på området bl.a. PTS rapporter med postlagstiftningen – en utvärdering, Den samhällsomfattande posttjänsten och Gransk- ningsrapport om Postens prissättning för befordran av adresserade tidskrifter. Utredaren skall redovisa ett delbetänkande om den grundlägg- ande kassaservicen och ett slutbetänkande med resterande del av uppdraget . Anmälda intressenter till Post- och (N 2003:09) hearing Hela ska leva! PerssonElisabeth StrömInger KainelainenKai Barvell ThorborgAdriana LenderAnita SchönbeckBjörn . – enheten för statligt ägande (Politiskt sakkunnig) Politisk sekreterare/trafikutskottets s- grupp Riksdagsledamot (m) Riksdagsledamot (v) Samarbetsorgan för etniska organi- sationer i (SIOS) / och regional utveckling Prognos för volymutvecklingen per tjänst Behovsanalysen pekar på att det är en bit kvar ner till det antal personer som inte har något alternativ till att hantera sina betalningar via kassaservice och detta gör att nuvarande minskningstakt sannolikt kommer att fortsätta. De alternativ som finns för att betala sina räkningar innebär oftast lika snabb eller snabbare service till betydligt lägre kostnader vilket fler och fler upptäcker. Den mest realistiska bedömningen är en fortsatt minskning av antalet transaktioner som ligger i nivå med den historiska ut- vecklingen, dvs. Detta innebär att kom- mer antalet transaktioner hos att uppgå till ca 9,1 miljoner givet allt annat lika och att på hela marknaden hanteras ca 14 miljoner transaktioner. I de fortsatta analyserna hanteras parallellt med huvudhypotesen två kompletterande hypoteser för att kontrollera känsligheten i resultatet. Den ena hypotesen innebär att minskningen blir något lägre: . Detta skulle resultera i 12,1 miljoner transak- tioner vid utgången av 2008. Den andra hypotesen innebär en något snabbare minskning av betalningstransaktionerna: . I detta fall skulle transaktionerna 2008 uppgå till 6,6 miljoner stycken Prognos för volymutvecklingen per tjänst Anm: p efter årtal betyder prognos. Insättningar och uttag på konto Insättning och uttag på konto kan ske på konto i Förenings- , , och . Antalet banktransaktioner har genomsnittligt minskat hos och den mest realistiska bedömningen är att minskning fortsätter i samma takt. Detta innebär att kommer ca 9,4 miljoner transak- tioner att hanteras hos givet allt annat lika och att det på hela marknaden hanteras ca 18 miljoner transaktioner. Prognos för volymutvecklingen per tjänst Prognos antal insättningar och uttag från konton Anm: p efter årtal betyder prognos. I de fortsatta analyserna hanteras parallellt med huvudhypotesen två kompletterande hypoteser för att kontrollera känsligheten i resultatet. Den ena hypotesen innebär att minskningen blir något lägre: . Detta skulle resultera i ca 12 miljoner trans- aktioner vid utgången av 2008. Den andra hypotesen innebär en något snabbare minskning av betalningstransaktionerna: . I detta fall skulle transaktionerna 2008 uppgå till 7,0 miljoner. Behovsanalysen visade på att kontanter kommer att finnas kvar och att företag med dagskassor kommer att ha ett fortsatt behov av att lämna in dem. finns ca 16 500 företag i branscher som hanterar dagskassor på orter där det inte finns något bankalternativ (SCB). För har antalet dagskassetransaktioner minskat med i genomsnitt 1999 och den mest realistiska bedömningen är en fortsatt minskning av antalet transaktioner som ligger i nivå med Prognos för volymutvecklingen per tjänst Huvudhypotesen är en fortsatt minskning . Detta innebär att det kommer att utföras ca 910 000 dagskasseinsättningar hos givet allt annat lika. Anm: p efter årtal betyder prognos. I de fortsatta analyserna hanteras parallellt med huvudhypotesen två kompletterande hypoteser för att kontrollera känsligheten i resultatet. Den ena hypotesen innebär att minskningen blir något lägre: . Detta skulle resultera i 1,2 miljoner transaktioner vid utgången av 2008. Den andra hypotesen innebär en något snabbare minskning av betalningstransaktionerna: . I detta fall skulle transaktionerna 2008 uppgå till 680 000 stycken. 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital- TV.