sou · GSB3118d3 · 2005-01-01 00:00:00 — : , men den är inte tillförlitlig eller hel- täckande. : Det varierar. finns en översikt över vilka elever som går ut från gymnasieskolan framåt. Om dessa önskar insatser enligt LSS är osäkert. : Upp till när det gäller den regelbundna månadsvisa inventeringen, verksamhetsplanen avser . a) Saknar kommunen/relevant planeringsunderlag för att bedöma behovet av insatser enligt LSS ? Ja: , , , , , , , Nej: , Västra , , , , , , , , , , b) Om ja, vad saknas? : Vissa behov uppkommer, och kan försvinna, väldigt plöts- ligt. Inflyttning till kommunen kan man inte planera för. Vissa behov vet man att de kommer att uppkomma, men inte när, t.ex. då anhöriga som tar hand om en person kan göra det. : Det är svårt att bedöma när behovet kommer att uppstå för de vuxna som bor kvar hemma hos sina föräldrar. : Det är svårt att veta det framtida behovet, trots indi- viduella planer och annat samarbete. Det är lättare inom barn- omsorgen och skolan, där man exakt vet hur många barn som föds och hur många det är vissa år o.s.v. Utifrån ett samarbete med olika myndigheter och framtagna verksamhetsmått finns planerings- underlag. : Det finns inte något planeringsunderlag som man kan lita på helt och hållet. : Det finns ett mörkertal som inte är känt för kommu- nen. : Inventering för fysiskt funktionshindrade. : En modell för att på ett strukturerat sätt kunna bedöma eventuella framtida behov. : Det är svårt att ta fram statistiska underlag på hur många personer som kommer att finnas som bedöms tillhöra någon av personkretsarna enligt LSS. Hur många föds med skador/sjuk- domar, hur många drabbas av förvärvad hjärnskada, hur många insjuknar (stroke, m.m.)? Det är ingen prioriterad uppgift. : Vissa behov är omöjliga att förutse: när orkar inte för- äldrarna längre?, olyckshändelser, sjukdomar, inflyttningar osv. Behov på kort sikt är mer kända men kan bli mycket akuta. Eko- nomin är ett stort problem. : Upparbetade rutiner. a) Förekommer det att enskilda begär att kommunen/lands- tinget upprättar en individuell plan med beslutade och plane- rade insatser enligt 10 § LSS? Ja: , , , , , , , , , Jön- , , , , , , , , , , Nej: Västra (inte ), Asker- sund, , , b) Om ja, i hur stor del av antalet LSS-ärenden tas ini- tiativ till att upprätta individuella planer? : Ett fåtal. : Alla erbjuds en individuell plan, då man i vissa lägen ser det som värdefullt att håller i planen. : Ett fåtal. : av alla personer som har LSS-insatser har också en individuell plan. Vanligen följs dessa upp . Det är svårt att säga hur många nya som kommer till. : av brukarna har en upprättad indivi- duell plan. : Ytterst få. : Kan ej svara. Relativt stor omfattning. : Ungefär två individuella planer av 80 ärenden (2003). : Några få ärenden . : Två tre ärenden . : Mycket få. : Cirka fem stycken, totalt 20 planer. : I enstaka fall. : I 14 av cirka 700. : Nästan obefintligt. c) Underlättas kommunens/planering när indivi- duella planer har upprättats, som anger beslutade och planerade LSS-insatser för enskilda? : Ja, det är lättare att planera och agera när andra aktörer är kända. : En individuell plan underlättar för den enskilde. Det blir en tydlighet i ansvar och samordning av insatser, särskilt vid perioder av omställning t.ex. från barn till vuxen. : Informationen finns oftast, men i vissa fall kan plane- ringen underlättas. : Det borde i alla fall underlätta planeringen av bostäder när man har framförhållning, eftersom man vid individuell planering får veta om och när en person vill söka bostad enligt LSS. : Individuell plan underlättar för den enskilde och kommunen. På grund av tidsbrist finns inga sådana planer. Det är lättare att bedöma vilket behov av boende, vilken typ av boende och när det blir aktuellt med boende för dem som har en individuell plan. : En individuell plan underlättar mest för den enskilde. Övrigt/andra planeringsunderlag behövs. : Kommunikation är alltid bra. : Det kan innebära vinster. Personer i den enskildes nätverk bjuds in vid upp- rättandet av planen. Detta bidrar till samsyn och gemensam plane- ring samt fördelning av uppdrag. : Ja, det ger en möjlighet att få vetskap om t.ex. önskemål om daglig verksamhet, form av boende etc. för att kunna möta behov och planera utifrån detta. : Ja, när det gäller samordning med andra aktörer. Be- träffande samordning/planering inom kommunen används person- liga planer. : En individuell plan ger en mer samlad bild av de insatser en person har. : En individuell plan som innehåller framtida behov av insatser kan ge värdefull information. Syftet med individuell plan är en samordning av insatser och att innehållet skall utgå från den enskildes behov och önskemål. Det är svårt att säkert uttala sig med kommunens begränsade erfarenhet. Vid planeringen får den enskilde och anhöriga chans att tänka till kring framtida behov. Kommunen får ofta en bra bild av hur den enskilde vill bo m.m. : Ja, individuella planer är ett mycket bra planeringsinstru- ment. Tydliggörande av behov och önskemål. : Ja, när det gäller boende kan man ha en längre fram- förhållning om det finns det i en individuell plan anges när den enskilde planerar för eget boende. : Ja, individuella planer bör utgöra ett bra underlag för planering. De förekommer ännu i för liten omfattning för att de skall gå att utvärdera. Rätt sätt att använda den individuella vård- planen för planering behöver utvecklas. : Vet ej. a) Förekommer det kontakter mellan kommunen/och när det gäller frågor om insatser enligt LSS? Ja: , , Västra , , , , , , , , , , , Jön- , , , , , , , , , , , b) Om ja, beskriv vad kontakterna gäller. : Faktaförfrågan, ny information, inspektion 1997. Vid oklarheter tas kontakt med . : har kontaktats när hand- läggarna varit osäkra beträffande tolkning/tillämpning. kommer också gemensamma möten mellan LSS-handläggare i kom- muner/landsting och . Det finns även en samverkan på chefsnivå. Västra : sker kontakter som då gäller vad som omfattas av råd och stöd enligt LSS. : Diskussioner med socialkonsulenten (bollplank) som har en mer övergripande blick över verksamheten i flera kommuner och en kontroll över vad som är på gång (domar, departement, ). Diskussionerna kan ligga till grund för hur man hanterar ett ärende och eventuellt beslutar. : Rådfrågning och tillsyn. : Samråd med konsulenter. : Konsultation i komplicerade ärenden. : Det gäller olika insatser enligt lagen och dess olika tolk- ningar. Anmälningsärenden, verkställighetsfrågor, utbildningsfrågor. : Kontakt vid något enstaka tillfälle. Däremot kontaktas ofta . : Handläggare rådfrågar i handläggningen. : Tolkningar av lagstiftningen. Frågor angående olika lagstiftningar. : Rådgivning avseende bedömning. : Tolkningsfrågor, ofta förekommande. : Komplicerade ärenden där förhållandena kan innebära att flera myndigheter är involverade och flera lagrum därmed är aktuella. : LSS-handläggarna har regelbunden kontakt vad gäller rättstillämpning etc. : Regelbundna träffar en gång med länets övriga handläggare. Vid dessa träffar är ibland socialkonsulenten från läns- styrelsen med. : Frågor om vad som kan anses uppfylla kraven på bostad med särskild service. När brukare/företrädare refererar till uttalan- den av . När och har olika åsikter. Tillsyn av privata assistansanordnare. Kontroll att enskild vårdgivare har tillstånd och diskussion kring tillståndets innehåll. : Knepiga ärenden diskuteras ofta med . Mycket positiv och nödvändig kontakt för ensamma handläggare i små kommuner. har oftast en bra överblick över länet och kan förmedla kontakter med andra handläggare som haft liknande ärenden. : 1) Verkställighet av domar. 2) Verkställighet av beslut (en gång ). 3) Om den enskilde vänder sig till med klagomål på innehållet i insatsen förekommer också kontakt. : Kontinuerliga länsträffar med handläggare från samtliga kommuner samt för gemensamma policydiskussioner och för att ta del av nyheter m.m. Råd och stöd i enskilda ärenden. : Frågor vid osäkerhet i ovanliga ärenden. : Rådfrågning – hur ser på t.ex. vissa utform- ningar av boende och även andra frågor av övergripande/principiell karaktär. : Konsultation, tillsyn/översyn. a) Kan kontakterna mellan kommunen/respektive utvecklas, när det gäller frågor om insatser enligt LSS? Ja: , , , , , , , , , , , , , , , Staffans- torp, , , Nej: (ett mycket bra samarbete finns ), , b) Om ja, ge exempel på vad dessa kontakter skulle gälla och hur de skulle kunna utvecklas. : Fortlöpande information och utbildning tillsammans med kommunerna. Bra med samsyn. Bra men kan givetvis utvecklas. : Uppsökande verksamhet, utvecklings- frågor. Västra : Inte , men i samband med en eventuell lagändring av insatsen råd och stöd. : Rådfrågningen fungerar tillfredsställande men allt kan naturligtvis utvecklas. : Socialkonsulenten är med på de nätverksträffar som LSS- handläggarna i länet har, vilket är bra. : Det är en stor skillnad mellan verkligheten i kommunen och bild av förutsättningarna. : Återkommande information och utbildning. : Sprida information i länet från olika kommuner och ge goda exempel. : Utbildning och informationsträffar. : Samverkan kring riktlinjer angående LSS. : Kontakterna fungerar bra. : Exempelvis temadagar med diskussioner kring olika delar av LSS, med synsätt och tolkningar. : Utrednings- och beslutsdelen: rättsutveckling, nyheter, råd och anvisningar etc. : Ärendegranskning, aktuella domar, samsyn. De träffar som sker är mycket bra. Det önskas dock oftare och mera regelbundna träffar med . : Det skulle vara värdefullt om regelbundet bjöd in till seminarier och information rörande tillämpning av lagstiftning; gärna olika teman utifrån tillsyn och aktuella frågor från kommunerna. : Mer stöd och hjälp vid planering av framtida behov, mindre av kontroll när det gäller detta. Kontrollen gör att det blir avstånd i stället för samarbete. Risken är att kommunen gör pappersprodukter för att hålla på gott humör. : Handläggarna önskar mer stöd och hjälp (utbildning/hand- ledning) i tolkning av LSS. roll är endast granskan- de/ utövande av tillsyn och inte upplysande gentemot kommunen. : finns inget ytterligare behov. Bättre samord- ning mellan kommunen och habiliteringen. Bättre stöd från pri- märvården. : Personalen på behöver mer verklighets- förankring. : kan t.ex. informera politiker mer än vad som görs. Vad är kommunens skyldigheter och vilka är kon- sekvenserna om dessa ej uppfylls? Fler besök i verksamheten. : Regelbundna träffar. a) Saknar kommunen/råd och anvisningar från , när det gäller den materiella handläggningen av ärenden (dvs. handläggning i sak) om insatser enligt LSS? Ja: (ibland), , , , , Jön- , , , , , , , , Nej: , , Västra , , , , Staffans- torp, b) Om ja, ange närmare vad dessa skulle avse. : T.ex. när den enskilde har rätt till en insats, men insatsen inte finns att tillgå eller inte kan verkställas (exempelvis brist på bostad). Hur gör man då? Vad är rätt och fel? : Råd för att få en mer enhetlig handläggning. : En tydlig vägledning saknas, då lagen fortfarande tolkas på många olika sätt i olika kommuner/kommundelar. Exem- pel: Korttidstillsyn för skolungdom tolkas olika av kommunerna, en del från , en del från . En dom finns från . : Att få direktiv är mycket bra. : Närmare beskrivning av insatserna, t.ex. personlig assistent. Administrativa rutiner kring LSS. : Rekommendationer, tolkningar och tillämpningar inom LSS-området. : Uppdaterade råd och anvisningar beträffande utredning och beslut, detta är särskilt viktigt vad gäller personliga assistenter. : Tydligare råd och anvisningar från . : Föreskrifter och/eller allmänna råd för handläggning av olika insatser inklusive personkretsbedömningar. hade kurser och utbildning för personal i LSS-verksam- het. : Det finns ingen vägledning för hur lagen skall tolkas. Det finns en risk för stora skillnader i landet. : Särskilt anpassad bostad, bedömning avseende person- krets 3. : visar sig vara motsägelsefulla, speciellt vad avser personlig assistent. Ett gemensamt material från som överensstämmer med råd och anvis- ningar skulle underlätta avsevärt. Hur skulle man kunna komma till rätta med problemet med att kommuner/landsting fattar gynnande beslut enligt LSS utan att sedan verkställa besluten inom rimlig tid? : Genom att låta resursbrist bli ett skäl för att avslå, så att sökanden kan överklaga. Västra : Lagen skulle kunna innehålla en rimlig maximal tidsgräns för verkställighet av ett gynnande beslut. : Tydligare råd och anvisningar och vissa fall kanske mer resurser. : I de fall man vet att det blir svårt att verkställa beslutet inom rimlig tid (?) skulle det kunna vara möjligt att ge avslag för att den enskilde skall ha en möjlighet att överklaga beslutet. : Genom att man skulle kunna överklaga verkställigheten. Den enskilde får ett beslut på när insatsen kan verkställas, en be- räknad tidpunkt, som sedan kan överklagas. : Genom att ge avslag. : Mer resurser vad gäller ekonomi och personal. : Genom en rätt att överklaga om ett beslut inte är verk- ställt inom rimlig tid. : Sanktioner för ej verkställda beslut. : En alltför gynnande lagstiftning som inte tar hänsyn till rådande ekonomi och där kommunerna inte får statlig täckning. : När ekonomiska förutsättningar saknas är det svårt. : LSS-handläggare beslutar om den enskilde har rätt till sökt insats. Verkställigheten styrs av kommunens ekonomi. : Samverkan mellan handläggare, verkställare, avdelnings- och förvaltningschefer. Samverkan mellan olika områden vad gäller personalrekrytering. Bättre arbetsvillkor för personliga assistenter. : Instrument för långsiktig planering och en realiserbar budget (investering, personal och övrig drift). : Genom att man inför sanktioner på samma sätt som vid icke verkställda domar. Ett gynnande beslut från en tjänsteman värderas inte lika högt som en dom från en domstol. Bäst vore det om statliga medel tillsköts kommunen. Avslag då beslutet inte kan verkställas (förutsatt att man erbjuder sig att hjälpa till med över- klagandet). En viktig förutsättning är kommunens prioritering av dessa insatser. Utjämningsbidragen borde riktas till den förvaltning som bär kostnaderna. : handlar det om att kommunerna saknar resurser till verkställigheten. Staten bör ta över det ekonomiska ansvaret. : Genom att en maximal väntetid för verkställighet an- ges i beslutet. Om verkställighet inte sker eller om den enskilde anser att väntetiden är orimlig kan den enskilde överklaga. Löfte från kommunen om verkställig- het . Avslag som kan överklagas. : Bättre planering och upprättande av rutiner och riktlinjer. : Mer pengar till kommunerna. Särskilda frågor om rekrytering (avser endast kommunerna) a) Har kommunen vidtagit åtgärder för att främja rekrytering av personliga assistenter, ledsagare, kontaktpersoner och kort- tidshem m.m.? Ja: , , , , , , , , , , , , , , Nej: , , , , , b) Om ja, ange vid vilken eller vilka typer av insatser detta skett. Ange även vilka åtgärder som vidtagits och om åtgärderna bedöms ha haft någon verkan. : Det finns en informationsgrupp som består av personal som arbetar i verksamheten. Informationsgruppen arbetar med och gymnasiet. : Handledning, gemensamma träffar, en bra löneutveck- ling för utbildade personliga assistenter. : Genom samarbete med närliggande kommuner har ett nätverk startats där man kan få stöd av varandra i dessa frågor. : Kommunen har tio kommundelar, När det gäller insatsen kontaktperson har gemensam rekrytering skett. Även utbildning för kontaktpersoner sker gemensamt och tillsammans med studie- förbund. En riktad gemensam utbildning för personliga assistenter finns som ges i samarbete med folkhögskola. : En särskild resursperson har anställts för detta ändamål. : annonserade kommunen på internet och i dagspressen, men fick endast 2 3 svar. : Genom annonsering vad gäller stödfamilj, ledsagare och kontaktperson. Resultatet har varit att några enstaka fått arbete. Genom kommunens anslagstavla och arbetsförmedlingen, resultat som ovan. : Information om hur det är att arbeta som personlig assistent i olika sammanhang, t.ex. skolor. Kontakt med skola som har utbildning för personliga assistenter. Arbete med förbättring av arbetsvillkor/miljö för personliga assistenter, t.ex. arbetslag, gemensamma lokaler. Utbildning erbjuds till kontaktpersoner. Spe- ciellt utsedda personer som arbetar med rekrytering. Alla åtgärder har haft mycket positiv verkan, sjukskrivningar hos personliga assistenter har sjunkit drastiskt, nästan inga overkställda beslut angående kontaktpersoner. : Deltagande i informationsmöten, t.ex. öppet hus-dagar, resurscentrum, arbetsförmedling (kontaktperson och personlig assistent). Informationsblad till alla kommunanställda (kontaktper- son). Broschyrer och informationsmaterial, information på olika utbildningar (kontaktperson och personlig assistent). : Rekryteringsdag på gymnasieskola. : Vid rekrytering av kontaktpersoner har handläggare varit ute och informerat vid olika sammanhang, skriftlig informa- tion på olika ställen, samt annons i tidning. Varje insats har givit några nya namn. : Aktiva kampanjer (se fråga 1 b). Åtgärderna har till viss del haft verkan. Upplever dock att allt fler människor inte anser sig ha tid och kraft att på sig uppdrag som ledsagare, kontaktperson o.s.v. : Personliga assistenter: erbjuder heltidstjänster, infört timecare där arbetstiden kan påverkas individuellt. Kontaktper- soner: en handläggare som följer upp och stöttar kontaktpersoner- na. : Annonsering, reklamsnuttar i affärer och i kassaköer, affischer på skolor, företag osv., muntlig information till skolor m.m., annonser på Arbetsförmedlingen. Tillgången på personal är dock än så länge relativt god. : Tillfällig personalutökning för att rekrytera kontaktpersoner, information i olika gruppsammanhang, annonsering. En person som bara arbetar med en konkret sak, exempelvis rekrytering av kontaktpersoner, och inte behöver splittras på annat ger resultat. Särskilda frågor om bostad med särskild service för vuxna (avser endast kommunerna a) Har kommunen vidtagit åtgärder för att kunna tillgodose behovet av bostäder med särskild service för vuxna på kort sikt? Ja: , , , , , , , , , , , Nej: , , , , , Olof- ström, , på lång sikt? Ja: , , , , , , , , , , , , Nej: , , , , , , b) Om ja, ange vilka åtgärder som vidtagits och om åtgärderna bedöms ha haft någon verkan. : Handikapplanen är viktig för planeringen av bostäder med särskild service. : LSS-handläggare har lämnat information till chefer och politiker så långt som möjligt och i så god tid som möjligt. : Fyra lediga platser – tre beviljade, icke verkställda beslut. En omstrukturering pågår för att anpassa boenden efter målgruppen. : Kommunen har en relativt god kännedom om vilka personer som önskar boende och planerar utifrån detta. öppnades en ny gruppbostad genom en omfördelning av resurser. : En lokalplan har upprättats gällande åren 2004–2006 med årlig revidering. Politiskt beslut fattas . : De kända behoven finns med i planeringen. En befintlig gruppbostad har utökats med fler platser. : Exploateringsavtal tecknas vid varje nyproduktion av bostäder vilket medger anvisningsrätt för kommunen. Nybygge kommunens regi. Utvecklar boendestödsformer så att fler kan bo i vanliga lägenheter. : Diskussion pågår angående framtida former för vuxen- boenden i kommunen. finns det inte någon kö till gruppbostäder. : Boendeutredning för framtida behov av nuvarande och planerade insatser. : En inventering av det befintliga beståndet har gjorts och ett underlag för beräkning av framtida behov har tagits fram. : Vi upplever att det är svårt att i praktiken vidta åtgärder innan man har klart för sig vilka behov och önskemål den enskilde har. Unga personer har ofta mycket bestämda uppfattningar och krav på sitt boende. De tar inte vad som helst utan vill vara med vid planering. : Kommunen har en verksamhetsutredare som arbetar med både kort- och långsiktig planering. Kommunen har ingen kö till särskilda boenden enligt LSS. : Behoven aktualiseras bland förtroendevalda och finns med i kommande års budgetäskande. Huruvida effekt uppnås är för tidigt att säga. : Ett nytt LSS-boende har startat . Regelbundna boendeträffar då föräldrar och ungdomar bjuds in för informa- tion och diskussion om framtida behov av boende. : Flera gruppbostäder har byggts och vissa lägenheter har anskaffats. Satellitlägenheter har hyrts, servicelägenheter har ut- ökats då tillfälle givits. skall avsättas för nya behov, dock ej 2004 då nämnden beslutade att överföra dessa 5 miljoner till annat område. Behoven är kända men resurser sak- nas. : Icke fullvärdiga bostäder har lagts ner, eftersom behovet har minskat och de ungdomar som kommer inte vill bo på det sättet. Särskilda frågor om handläggningen a) Hur öppnas ett ärende om insatser enligt LSS, muntligen eller skriftligen? Både och: , , , , , , , (skriftlig ansökan vanligast), , , , , , , , , , , efter skriftlig ansökan: Västra , , , : Främst skriftligen, men även muntligt. : Gärna skriftlig, men muntlig ansökan är tillräcklig. b) Hur dokumenterar kommunen/handläggningen av ärendet från det att den enskilde framställer ett önskemål om en insats enligt LSS till dess att kommunen/fattar ett beslut i frågan? : Ansökan utredning förslag till beslutkommunicering beslut. Detta enligt gällande riktlinjer enligt policy för råd och stöd enligt LSS. : En särskild ansökan fylls i av den enskilde eller handläggaren (vid muntlig ansökan), en utredning upprättas, alla kontakter journalförs i särskild LSS-journal, beslut fattas vid särskild beslutskonferens. Västra : Ärendet diarieförs. Därefter vidtar utredning och skriftligt beslut med information om överklagnings- rätt. Direktivet är att ett beslut skall meddelas . : Det finns en personakt. I den finns ansökningar, utred- ningar, beslut och journalanteckningar. : Journalanteckningar under hand samt en utredning, sedan beslut och beslutsmeddelande. Självklart kommuniceras ärendet med den enskilde, både vad gäller utredning och beslut. : Skriftligt, löpande i journal. : Ärendeblad och personakt upprättas. Fortlöpande anteckningar i ärendet och beslut. : Löpande anteckningar i datasystem. Innan beslut fattas skrivs ett ärendeblad. : Dokumentation sker i , ett dataprogram för äldre- och handikappomsorgen. Enskild akt finns för var och en. : I verksamhetssystemet. : Enligt förvaltningslagen och handläggningsrutiner i ett speciellt datasystem. : Fortlöpande genom stödanteckningar fram till besluts- dokumentet. : Registrerar ärenden, utredning, beslut, anteckningar. Genom ifylld ansökan som läggs i akten. Utred- ning öppnas. Journalanteckningar sker löpande. Detta sker i ett IT-system. : Fortlöpande i aktanteckningar. : VM-datas LSS-program. : Ansökan registreras i dataprogrammet för ärendehante- ring och bekräftas skriftligen av handläggaren. En skriftlig ansökan läggs i personakt. Under utredningen förs löpande anteckningar. När utredningen är klar dokumenteras den inklusive en bedömning och ett beslut. Inkommande handlingar läggs i personakten. : Dokumentation sker skriftligt genom löpande anteck- ningar i akten, genom insamlande av exempelvis ADL-status, psykolog-utlåtande, läkarutlåtande m.m. Allt som är väsentligt för utredning och beslut dokumenteras. : Genom kommunens dataverksamhetssystem (). : I personakt via Pro capita vård och omsorg. : Datoriserad ärendehantering – daganteckningar, ären- de, beslut. : Ärendet dokumenteras från start i ett datasystem byggt utifrån dokumentationsskyldigheten, Pro capita : Dokumentering i den enskildes ärendeakt (omsorg 2000), där allt som sker i ärendet dokumenteras. : I det dataprogram som finns. c) Kan dokumentationen ske på annat sätt än att handlägg- ningen fortlöpande skrivs in i den enskildes akt? Nej: (inte enligt nuvarande lagar, förvaltningslagen och socialtjänstlagen), , , , , Bot- kyrka, , , , (datoriserad akt), , , , , , : Separat LSS-journal används. : Inkomna handlingar bilagenumreras och läggs i akten. Registrering sker av inkomna och upprättade handlingar i särskild ordning.