sou · GSB374d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Den tyngd som anmärkningarna skall ha för att uppehållstill- stånd skall vägras måste bli beroende på en bedömning i det enskilda fallet, där hänsyn tas till de skäl som utlänningen kan åberopa som grund för uppehållstillstånd (a. prop. s. 48). Det kan å ena sidan röra sig om utlänningar med humanitära skäl av sådan styrka att avslag bör kunna komma ifråga endast om det finns sådana motstående skäl som skulle kunna medföra avslag för en flykting. Det kan å andra sidan vara fråga om en utlänning som åberopar anknytning i någon form och där anknytningen ligger på gränsen till vad som skulle kunna läggas till grund för att bevilja uppehållstillstånd. I sådana fall kan det räcka med en lägre grad av misskötsamhet för att ansökan skall avslås. Att skälen som sökanden kan åberopa för att få tillstånd skall vägas mot de skäl som talar mot att tillstånd beviljas är en mycket viktig princip. Den bör därför framgå direkt av lagtexten. En före- skrift med den innebörden har tagits in i sista meningen i paragra- fen. 14 § Tidsbegränsat uppehållstillstånd får, utöver vad som följer av 15– 21 §§ och 4 kap., beviljas endast om det föreligger särskilda skäl mot att bevilja permanent uppehållstillstånd. Paragrafen är ny. Av nu gällande utlänningslag framgår inte att permanent uppehållstillstånd beviljas som huvudregel. Den beslu- tande myndigheten eller domstolen skall dock alltid ha möjlighet att välja om permanent eller tidsbegränsat uppehållstillstånd skall beviljas beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. Riktlinjerna för när ett tidsbegränsat respektive permanent uppehållstillstånd skall meddelas drogs upp i samband med ändringar i utlänningslagen (prop. 1983/84: 144 s. 86 ff). Perma- nent uppehållstillstånd skulle beviljas redan från början i de fall då utlänningen avsåg att bosätta sig här och accepterades för invand- ring. Detta gällde i huvudsak flyktingar, personer med flyktinglik- nande skäl, de som fick tillstånd på grund av familje- eller annan anknytning eller inom ramen för arbetskraftsinvandring liksom utlänningar som skulle få stanna i på grund av politisk- humanitära eller allmänt humanitära skäl. Tidsbegränsade uppe- hållstillstånd skulle utfärdas i vissa fall av familjeanknytning, s.k. uppskjuten invandrarprövning och vid vistelse för gäststudier, besök hos släktingar, tillfälligt arbete och liknande. Det betonades att , nuvarande , alltid skulle ha frihet att välja att utfärda ett tidsbegränsat uppehållstillstånd, även till en utlänning som avsåg att bosätta sig här och som tilläts att göra detta. Skälet kunde vara att det rådde tveksamhet om utlänningens vandel och försörjningsförmåga, att vistelsen här avsågs bli begränsad till eller att utlänningen själv hade begärt att få ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Vid tillkomsten av utlänningslag framhölls att dessa riktlinjer alltjämt skulle vara vägledande men det ansågs inte nödvändigt att i lagtexten uttryckligen ange när ett permanent uppehållstillstånd skulle ges (prop. 1988/89:86 s. 146). Den nya paragrafen syftar inte till någon förändring när det gäller att begränsa tiden för uppehållstillstånd för utlänningar som inte avser att bosätta sig här, t.ex. gäststude- rande och internationellt utbyte. gäller också att en utlänning som omfattas av bestämmelserna om tillfälligt skydd enligt 2 a kap. UtlL skall ges ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. téns förslag (avsnitt 6.1) skall detta kapitel införas mellan kapitlet om visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd (3 kap.) och kapitlet om skyddsbehövande (5 kap.) och således bli kapitel 4. 15 § Om det på grund av en utlännings förväntade levnadssätt råder tveksamhet om uppehållstillstånd bör beviljas, skall ett uppehållstill- stånd som ges tidsbegränsas. Paragrafen motsvarar 2 kap. 4 b § UtlL och 3 kap. 11 § i lagråds- remissen. Tidsbegränsat uppehållstillstånd av hänsyn till utlänningens för- väntade levnadssätt bör meddelas om omständigheterna är sådana att uppehållstillstånd borde vägras, men det för tillfället inte skulle vara möjligt att verkställa ett avlägsnandebeslut. Det skulle kunna te sig stötande om den som gjort sig skyldig till relativt allvarlig brottslighet därefter beviljades ett permanent uppe- hållstillstånd. Bestämmelsen kan också tillämpas om det finns humanitära skäl av sådan styrka och art att utlänningen normalt skulle ha beviljats ett permanent uppehållstillstånd, men där det på grund av brottslighet eller liknande misskötsamhet råder tveksam- het om utlänningens vandel. Av EG-rätten följer att uppehållstillstånd för EU-medborgare inte kan tidsbegränsas av skäl hänförliga till utlänningens levnads- sätt. 16 § Utlänningar som med stöd av 7 § 5 eller 6 beviljas uppehållstill- stånd på grund av familjeanknytning skall vid första beslutstillfället ges ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Detsamma gäller när uppehållstill- stånd i sådant fall beviljas utlänningens barn. Paragrafen motsvarar 2 kap. 4 d § UtlL och 3 kap. 12 i lagråds- remissen. 17 § Ett uppehållstillstånd som beviljas med stöd av 8 § på grund av sjukdom skall vara tidsbegränsat om utlänningens sjukdom eller behov av vård i är av övergående natur. Paragrafen är ny. Uppehållstillstånd som grundas på humanitära skäl beviljas i flertalet fall som permanent uppehållstillstånd från början. Med hänsyn till den restriktiva praxis som råder för vård- behovsfallen, är de sjukdomstillstånd som kan ge rätt till uppe- hållstillstånd oftast så allvarliga att det inte är aktuellt med annat än permanent uppehållstillstånd. I vissa fall, då vårdbehovet är över- gående, kan dock ett tidsbegränsat uppehållstillstånd vara tillräck- ligt. I några fall av övergående vårdbehov, t ex. då ett utländskt barn kommer hit för att genomgå en operation, är det tillräckligt att visering utfärdas för vistelsen här. 18 § Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas en utlänning för vilken det skulle råda ett hinder, som inte kan bedömas vara bestående, mot att verkställa ett avvisningsbeslut. Paragrafen är ny. Då det råder ett tillfälligt verkställighetshinder finns alternativa lösningar till att bevilja ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd. Om den beslutande myndigheten kan bedöma att avvisning eller utvisning bör ske, men ett längre rådrum krävs för verkställighet än vad som medges i normalfallet i 8 kap. 12 § UtlL, kan ett tids- begränsat uppehållstillstånd kombineras med ett avvisningsbeslut att verkställas . Exempel på fall då ett tidsbegränsat uppehållstillstånd inte behö- ver förenas med ett avvisningsbeslut är då det råder större ovisshet om och när ett avvisningsbeslut skulle kunna verkställas, t.ex. då sökandens identitet är oklar eller då sökanden är ett ensam- kommande barn och föräldrarna inte återfunnits i hemlandet. I vissa andra fall kan anstånd beslutas i avlägsnandebeslutet, utan att förenas med ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Anståndet får då beslutats till tidpunkt när verkställighet är möjlig, t.ex. med hän- syn till sökandens hälsotillstånd. Då det råder ett tillfälligt verkställighetshinder bör valet mellan de olika beslutsalternativen även fortsättningsvis ske utifrån verk- ställighetshindret i det enskilda fallet. 19 § Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får ges en utlänning som behöver vård enligt lagen (1990:252) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Paragrafen motsvarar 2 kap. 4c § första stycket UtlL och 3 kap. 13 § i lagrådsremissen. 20 § Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får ges ett barn eller en man, om barnets eller mannens närvaro i är nödvändig för att en faderskapsutredning skall kunna genomföras. Paragrafen motsvarar 2 kap. 4c § andra stycket UtlL och 3 kap. 14 § i lagrådsremissen. 21 § Om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd getts ett barn enligt 19 eller 20 §§, får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ges också till barnets vårdnadshavare. Paragrafen motsvarar 2 kap. 4 c tredje stycket UtlL och 3 kap. 15 § i lagrådsremissen. Fortsatt uppehållstillstånd i vissa anknytningsfall 22 § En utlänning som med stöd av 16 § har fått ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning får ges ett nytt tids- begränsat eller permanent uppehållstillstånd på den grunden endast om förhållandet består. Utlänningar som har familjeanknytning enligt 7 § 5 eller 6 och som har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd får ges ett permanent uppehållstillstånd. Om det finns särskilda skäl, får permanent uppe- hållstillstånd ges före tvåårsperiodens slut. Har ett förhållande upphört får uppehållstillstånd ändå ges, om 1.utlänningen har särskild anknytning till , 2.förhållandet har upphört främst på grund av att i förhållandet utlänningen, eller utlänningens barn, utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid, eller 3.andra starka skäl talar för att utlänningen skall ges fortsatt uppe- hållstillstånd. Paragrafen motsvarar 2 kap. 4 e § UtlL och 3 kap. 16 § i lagråds- remissen. När uppehållstillstånd skall ha beviljats 23 § Utlänningar som vill ha uppehållstillstånd i skall ha bevil- jats sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstill- stånd får inte bifallas efter inresan. Detta gäller dock inte om 1.en utlänning kan beviljas uppehållstillstånd med tillfälligt skydd enligt 4 kap. 2–4 §§ eller har rätt till uppehållstillstånd här som skyddsbehövande enligt 5 kap., 2.en utlänning av humanitära skäl som anges i 8 § bör få bosätta sig i landet, 3.en ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tids- begränsat uppehållstillstånd som getts en utlänning med familjean- knytning med stöd av 7 §, eller 4.det annars finns synnerliga skäl. Utlänningar får beviljas uppehållstillstånd trots vad som sägs i första stycket om de enligt 7 § har stark anknytning till en person som är bosatt i , och om det inte skäligen kan krävas att de återvänder till ett annat land för att lämna in ansökan där. Paragrafen motsvarar i huvudsak 2 kap. 5 § UtlL och 3 kap. 17 § i lagrådsremissen. 24 § En ansökan om uppehållstillstånd som avser förlängning av ett pågående besök eller någon annan tidsbegränsad vistelse här i landet får beviljas trots vad som föreskrivs i 23 § första stycket, om det finns vägande skäl för förlängningen. Paragrafen motsvarar i huvudsak 2 kap. 5 a § UtlL och 3 kap. 18 § lagrådsremissen. 24 a § Om en utlänning skall avvisas eller utvisas enligt ett beslut som vunnit laga kraft, får en ansökan om uppehållstillstånd beviljas endast om beslutet om avvisning eller utvisning har upphävts enligt 10 kap. 18, 19 eller 20 §. Detta gäller dock inte om ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd beviljas med stöd av 10 kap. 18, 19 eller 20 §. En ansökan om uppehållstillstånd får beviljas trots vad som föreskrivs i första stycket, om det följer av föreskrifter som regeringen meddelat enligt 12 § andra stycket, eller om uppehållstillstånd beviljas med stöd av 11 §. Beviljas uppehållstillstånd enligt andra stycket, upphör beslutet om avvisning eller utvisning att gälla. Paragrafen motsvarar 3 kap. 19 § lagrådsremissen. Efter lagråds- remissen har regeringen föreslagit en ändrad reglering av pröv- ningen av ansökan om uppehållstillstånd efter lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut, prop. 2003/04:59, Prövning av verkställighetshinder i utlänningsärenden. 25 § En utlänning som vill ha arbetstillstånd i skall ha utverkat ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om arbetstillstånd får inte bifallas efter inresan utom i fall som avses i 23 § andra stycket och 24 §, vilka bestämmelser tillämpas på motsvarande sätt i fråga om arbetstillstånd. Paragrafen motsvarar 2 kap. 6 § andra stycket UtlL och 3 kap. 20 § andra stycket lagrådsremissen. För tydlighetens skull har bestäm- melserna tagits upp i en särskild paragraf med angivande av huvud- regeln att arbetstillstånd skall ha ordnats före inresan i landet. I undantagsfall kan dock arbetstillstånd beviljas även efter inresan. Beträffande undantagen hänvisas till bestämmelserna som anger när uppehållstillstånd kan beviljas efter inresan, vilket gäller även i fråga om arbetstillstånd. 26 § Arbetstillstånd skall ges . Det får avse ett visst slag av arbete och förenas med de övriga villkor som behövs. Paragrafen motsvarar 2 kap. 6 § första stycket UtlL och 3 kap. 20 § första stycket lagrådsremissen. Att arbetstillstånd inte behövs för nordiska medborgare och inte för dem som har permanent uppe- hållstillstånd framgår av 2 kap. 6 och 7 §§ lagrådsremissen. Rege- ringen har också i utlänningsförordningen föreskrivit undantag från tillståndskravet för vissa kategorier av arbetstagare, vilka när- mare beskrivs i avsnitt 3.2.3. För de arbetstagare som behöver arbetstillstånd för att få arbeta här, är tillståndet alltid tidsbegrän- Det kan också, som vid anställningar för täckande av tillfällig brist på arbetskraft och för personer som deltar i internationellt utbyte, begränsas till arbete hos en viss arbetsgivare. Vid säsongs- arbetstillstånd däremot begränsas som regel tillståndet till viss bransch. För det fall att utlänningen har fått tidsbegränsat uppe- hållstillstånd på grund av anknytning eller liknande förenas arbets- tillståndet normalt inte med villkor om speciellt arbete eller sär- skild arbetsgivare. Faktorer som lönenivå och arbetsförhållanden anges inte som villkor i arbetstillståndet utan skall framgå av arbetserbjudandet och beaktas vid prövningen om tillstånd skall beviljas eller inte. 27 § Arbetstillstånd får, om inte arbetskraftsbehovet kan fyllas inom landet eller genom rekrytering från ett land som är anslutet till Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet eller , ges till en utlän- ning som erbjudits anställning inom ett yrkesområde där det råder tillfällig brist på arbetskraft eller erbjudits säsongsarbete. Arbetstillstånd får också ges till en utlänning som deltar i internatio- nellt utbyte. Vid bedömningen skall särskilt beaktas om arbetsavtalets anställ- ningsvillkor överensstämmer med villkoren på den svenska arbets- marknaden inom branschen, om arbetstiden är av sådan omfattning att arbetstagaren får en tillräcklig försörjning under vistelsen i landet och om bostadsfrågan är löst. Paragrafen är ny. Den innehåller de grundläggande förutsätt- ningarna för att arbetstillstånd skall kunna beviljas. Dessa överens- stämmer med de riktlinjer lagt fast, främst och som legat till grund för gällande praxis. Även de av AMS fastställda riktlinjerna för bedömningen av arbetstillståndsärenden grundar sig på dessa tidigare riktlinjer och den praxis som utveck- lats. Första stycket avser utlänningar som erbjudits anställning inom ett yrkesområde där det råder tillfällig brist på arbetskraft eller anställning för säsongsarbete. En första förutsättning för dessa kategorier är att en arbetsmarknadsprövning skall visa att arbets- kraftsbehovet inte kan fyllas genom att arbetskraften rekryteras inom landet eller från något annat EES-land eller . Dessa länder har således företräde framför arbetskraft från tredje land. De kategorier som kan komma i fråga för arbetstillstånd räknas upp i paragrafen. Det ankommer på AMS att göra arbetsmarknadspröv- ningen och även att fastställa inom vilka områden det råder brist på arbetskraft. De utlänningar som kan få arbetstillstånd för att täcka tillfällig brist skall ha ett erbjudande om anställning inom ett yrke där arbetsgivarna har svårigheter att finna kvalificerad och erfaren arbetskraft. I dessa fall begränsas normalt tillståndet till arbete hos en viss arbetsgivare. Säsongsarbetstillstånd ges i första hand för arbete inom träd- gårdsnäringen med bär-, frukt- och grönsaksodling, frilandsodling av blommor och plantskoleväxter samt för ekologisk odling av sockerbetor. I vissa fall ges också arbetstillstånd för odling i växt- hus, skogsplantering och torvbrytning. Plockning av vilda bär kan ske utan arbetstillstånd som en utlänning har visering eller som är viseringsfri tid. När det gäller säsongsarbetskraften kan den vara okvalificerad. Arbetstillståndet är inte knutet till en viss arbetsgivare utan till en viss bransch. Länsarbetsnämnderna fastställer för varje bransch en länskvot, dvs. hur många säsongsarbetstillstånd som får utfärdas. Enligt andra stycket kan arbetstillstånd också ges till utlänningar som deltar i internationellt utbyte. Inom ramen för internationellt utbyte är arbetstillstånden begränsade, inte bara till tiden utan också till yrket och en bestämd arbetsgivare. Det är fråga om sådana anställningar som inte förekommer på den öppna arbets- marknaden. Till denna kategori räknas bl.a. lednings- och specia- listpersonal inom internationella koncerner, personer som sysslar med forskning, undervisning, kultur eller idrott. Även praktikanter inom ramen för internationella praktikantutbytesavtal och au- pairer räknas hit. En strikt prövning görs av att ansökningsärendet kan hänföras till internationellt utbyte samt att den sökandes kvalifikationer motsvarar verksamhetens syfte. Någon egentlig arbetsmarknads- prövning görs däremot inte. Tillstånd inom ramen för internationellt utbyte omfattas till större delen av generella yttranden från AMS till . Övriga ärenden remitteras till . Enligt tredje stycket är ytterligare förutsättningar för att arbets- tillstånd skall kunna beviljas att lönen och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de som gäller på den svenska arbetsmarknaden inom branschen. Arbetstiden skall också vara så omfattande att arbetstagaren skall kunna försörja sig på arbetet under sin vistelse här. Vidare skall arbetstagaren ha sin bostadsfråga löst. 28 § Arbetstillstånd får ges till en utlänning som har tidsbegränsat uppehållstillstånd. Paragrafen är ny. Flertalet utlänningar som har fått tidsbegränsat uppehållstillstånd, får också arbetstillstånd. Någon arbetsmark- nadsprövning behöver inte göras i dessa fall. På samma sätt som det föreskrivs i 2 kap. 4 § första stycket 6 att uppehållstillstånd får ges till en utlänning som har fått arbetstillstånd, bör det i lagen anges att en utlänning som fått tidsbegränsat uppehållstillstånd också kan få arbetstillstånd. 29 § En utlänning med särskilda kvalifikationer, som uppfyller kraven för arbetstillstånd enligt 27 § och har erbjudits långsiktig anställning i får, i stället för arbetstillstånd, beviljas permanent uppehållstill- stånd. Paragrafen är ny och behandlar arbetskraftsinvandring. En utlän- ning som har ett långsiktigt arbetserbjudande och på grund av det får tillstånd att komma till behöver i vissa fall inte ha arbetstillstånd eftersom han eller hon i stället beviljas permanent uppehållstillstånd. Enligt AMS riktlinjer skall det vara fråga om personer med särskild kompetens inom ett visst yrke eller ett visst företag, s.k. nyckelpersoner. Permanent uppehållstillstånd bör i första hand begränsas till sådana områden som kvalificerad forsk- ning, produktutveckling, överföring av ny teknologi etc. Enligt gällande praxis måste det vara fråga om högutbildad arbetskraft eller högt kvalificerade yrkeserfarna personer med särskild bety- delse för näringslivet eller kulturlivet i regionen. Det skall också gälla sådana yrkesområden där bristen på arbetskraft är allmän utifrån ett långsiktigt arbetsmarknadsbehov och utgör ett hinder för expansion eller för att upprätthålla verksamheten hos arbets- givaren. Att den som har permanent uppehållstillstånd inte behöver ett separat arbetstillstånd framgår av 2 kap. 6 § lagrådsremissen. Grun- derna för att bevilja uppehållstillstånd anges i 2 kap. 4 § UtlL (3 kap. 6 § lagrådsremissen). I uppräkningen finns ingen grund som uttryckligen reglerar uppehållstillstånd för permanent vistelse av arbetsmarknadsskäl. Tillståndsgrunden i 2 kap. 4 § 6 UtlL (3 kap. 6 § 7 lagrådsremissen), dvs. att utlänningen har arbetstillstånd eller sin försörjning ordnad på annat sätt, är främst avsedd för andra Möjligen kan sägas att den som har ett sådant långsik- tigt arbetserbjudande som kan leda till att utlänningen beviljas permanent uppehållstillstånd har sin försörjning ordnad på annat sätt, vilket dock är missvisande eftersom en arbetsmarknadspröv- ning också måste göras i dessa fall. Situationen är liknande för EU-medborgare, som är undantagna från kravet på arbetstillstånd, men som behöver ett arbetserbju- dande, om de inte kan visa att de har sin försörjning ordnad på annat sätt, för att kunna få uppehållstillstånd . Någon arbetsmarknadsprövning görs emellertid inte i de fallen. 30 § Vid prövning av frågor om arbetstillstånd som har principiell betydelse eller som i övrigt är av större vikt skall berörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer få tillfälle att yttra sig. Bestämmelsen, som motsvaras av nuvarande 11 kap 9 § UtlL och 3 kap. 21 § i lagrådsremissens förslag, har på sätt föreslagits i lag- rådsremissen flyttats till 3 kap. med övriga bestämmelser om arbetstillstånd. 31 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om arbetstillstånd. Bestämmelsen motsvaras av nuvarande 2 kap. 6 § tredje stycket UtlL och 3 kap. 22 § i lagrådsremissen. 32 § Beslut om visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd med- delas av . Beslut om visering och uppehållstillstånd får också meddelas av (). Paragrafen motsvaras av 2 kap. 7 § första stycket UtlL och 3 kap. 23 § i lagrådsremissen. 33 § Regeringen och, i den utsträckning regeringen föreskriver, får ge andra myndigheter rätt att besluta om visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Regeringen får ge ett organ som är knutet till exportråd rätt att besluta om visering. Regeringen får ingå överenskommelse med en stat, som har tillträtt eller anslutit sig till eller som har slutit avtal om samarbete enligt konventionen med konventionsstaterna, om att den statens behöriga myndigheter får meddela beslut om visering. Paragrafens första och andra stycke motsvaras av 2 kap. 7 § andra och tredje stycket UtlL samt 3 kap. 24 § första och andra stycket i lagrådsremissen. Paragrafens tredje stycke motsvaras av 2 kap. 7 a § andra stycket UtlL och 3 kap. 24 § tredje stycket i lagrådsremissen. 34 § Att den instans som prövar överklagande av beslut om avvisning och utvisning får besluta om uppehållstillstånd framgår av 7 kap. 18 §. Paragrafen motsvaras av 2 kap. 8 § UtlL och 3 kap. 24 § i lagråds- remissen. 6 kap. Återkallelse av tillstånd 7 § Vid bedömning av om uppehållstillståndet bör återkallas enligt 1 eller 3 § för en utlänning som har rest in i landet skall hänsyn tas till den anknytning som utlänningen har till det svenska samhället och till om andra humanitära skäl av det slag som anges i 3 kap. 8 § talar mot att tillståndet återkallas. Därvid skall särskilt beaktas utlänningens lev- nadsomständigheter och familjeförhållanden samt hur länge utlän- ningen har vistats i . Bestämmelsen motsvaras av 2 kap. 9 § tredje stycket UtlL och 4 kap. 6 § lagrådsremissen. En hänvisning till den nya bestämmel- sen om uppehållstillstånd av humanitära skäl har införts i förtyd- ligande syfte. Reservationer och särskilda yttranden Reservationer av ledamöterna (), (), (), () och () Vår uppfattning är att 3 kap. 8 § borde ha följande lydelse: Uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl 8 § Uppehållstillstånd får beviljas utlänning för vilken det vid en sam- lad bedömning av hans eller hennes situation föreligger sådana särskilt ömmande omständigheter att utlänningen bör tillåtas att stanna i (humanitära skäl). Vår uppfattning är att genom användande av begreppet särskilt ömmande omständigheter bör tillämpningen av begreppet huma- nitära skäl bli något mindre restriktiv än . Vi skulle också då säkerställa att den praktiska tillämpningen av paragrafen vid ett domstolsförfarande inte skulle bli än mer restriktiv än , vilket det enligt vår mening föreligger en risk för med majoritetens för- slag om att det ska krävas synnerligen ömmande omständigheter för att humanitära skäl i lagens mening ska anses föreligga.