ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GSB316d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Proposition 1994/95:170 Digitala ljudradiosändningar, bet. 1994/95:KU47, bet. 1994/95:KU25, rskr. Proposition 1995/96:160 Radio- och TV-lag Proposition 1995/96:161 En radio och TV i allmänhetens tjänst 1997–2001, bet. 1995/96:KrU12, rskr. Proposition 1977/78:91 Proposition 191985/86:109 Proposition 1996/97:67 Digitala TV-sändningar, bet. 1996/97:KU17, rskr. Proposition 1996/97:158 Radio och TV under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred Proposition 1999/2000:55 Kommersiell lokalradio, bet. 1999/2000:KU22, rskr. Proposition 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002– 2005, bet. 2000/01:KrU8, rskr. Proposition 2000/01:1 Utg.omr. Proposition 2003/04:1 Utg.omr. 17 Proposition 2002/03:110 Proposition 2003/04:1 Utg.omr. 3 Integrationspolitik Proposition 2003/04:1 Utg.omr. 24.5 Konsumentpolitik SOU 1965:20 Radions och televisionens framtid i SOU 1991:108 Tekniskt utrymme för reklamfinansierad radio SOU 1994:34 Tekniskt utrymme för ytterligare TV-sändningar SOU 1996:80 Viktigt meddelande – radio och TV i krig och kris SOU 1996:176 Den lokala radion SOU 1999:14 Den framtida kommersiella lokalradion SOU 1999:55, Konvergens och förändring. Samordning av lagstift- ningen för medie- och telesektorerna SOU 2000:55 Radio och TV i allmänhetens tjänst. SOU 2001:90 Digital TV – modernisering av marknätet SOU 2002:38 Digital Radio. SOU 2003:61 Trängselavgifter – Delbetänkande från Stockholms- utredningen Kontakter med enskilda och organisationer , /, , , , – , , , , Canadian Heritage, , Radio (UK), Association (UK), , Media and Sport (UK), , , Digital One (UK), , , , Uwe Feindt (), , , Hunt GWR/Now Digital (UK), (), , , Masskommunikation vid , , , (), , (), , , (), , , , , (), , National Public Radio (), , Desmarie Mosco, , , , , , Per , 1 (), Radio 2 Digital (), Radio Authority (UK), , , Radio- och , , , , (), (), Spana, , Per Appelquist, (), Dag Løvdahl , , , , , , , , , , , , , Per , , , , , Unique Interactive (UK), Utredningen om ny lagstiftning och myndighetsstruktur inom området för elektronisk kommunikation (Dir. 2001:32), , WorldDAB, , , , ,
sou · GSB317d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Ett mycket klokare angreppssätt, som man hoppas att regeringen ska välja, vore att rikta in sig på kvalitet och mervärden och på ökad mångfald i de olika regionernas turistutbud för att på så sätt appel- lera till en marknad. och att diversifiera marknaderna bör ansträngningar göras för att bredda nuvarande tu- ristmarknader och minska beroende av större europeiska researrangörer. Denna diversifiering av produkter och marknader bör sedan följas av en välfinansierad, uthållig och effektiv mark- nadsföringskampanj för att förbättra landets image på viktiga marknader. Framför allt skulle intressenterna vilja se en klart utstakad, lång- siktig utvecklingsplan, vilket inte funnits , som kan vägleda de regionala privata och offentliga aktörernas aktiviteter. Denna plan bör utarbetas i samråd med alla intressenter och bör spridas så brett som möjligt.
sou · GSB319 · 2005-01-01 00:00:00 — /04 utarbetas inom strukturenheten på . Förutom huvudbetänkandet genomförs i samband med utredningen ett antal specialstudier, vilka publiceras som bilagor. Arbetet med långtidsutredningen har utförts under ledning av kanslirådet . I den grupp som utarbetat huvudbe- tänkandet har ingått ämnessakkunnig samt kansliråden och . I diskussioner kring huvudbetänkandets utformning och innehåll har även deltagit departementssekreterarna , samt kanslirådet och ämnesrådet . Under arbetets gång har också tjänstemän vid övriga Ekonomiska avdelningen bidragit med värdefulla synpunkter. Slutredigering av huvudbetänkandet och dess bilagor har utförts av och . Omslaget till utredningen har utarbetats av . Under arbetet har seminarier ordnats med enskilda experter inom de områden som utredningen analyserar, samt med Ekonomiska Rådet. Med detta förord vill jag rikta ett varmt tack till alla dem som har bidragit till /04.
sou · GSB319d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Bilagor till /04 Bilagorna kommer att publiceras /04. För närmare information, se: /lu2003 Migration och integration – Kan vi räkna med de äldre? fördelar för export och 8Fördelningspolitikens mål och medel 9Fördelning ur ett livscykel- perspektiv , f.d. chefsekonom och , , Finans- departementet och , 10 Utbildningens fördelning – en fråga om klass? Bilagor till /04 /04 Tid och pengar – dela lika? 14 Vem tjänar på att arbeta? , Social- departementet, , , , och , Finansdeparte- mentet
sou · GSB324d3 · 2005-01-01 00:00:00 — I takt med att samhällsförändringar sker kan också frågan om vilka medföljare som åtnjuter immunitet och privilegier komma att få nya svar.
sou · GSB327 · 2005-01-01 00:00:00 — Vi har inte haft möjlighet att närmare analysera under vilket år i perioden de faktiska kostnaderna uppstår och därför valt att som en del i beräk- ningsexemplet fördela de beräknade resurstillskotten jämnt över fyraårsperioden. som förstärkning av de direkta stats- anslagen för en öronmärkt post för doktorandanställning och medel för genomförande. tilldelas forskningsråden och för inrättande av forskarskolor med särskild inriktning tilldelas antingen lärosätena eller VR och för doktorsanställningar. Det årliga förstärkningsbehovet enligt våra beräkningar uppgår till , vilket efter periodens slut har inneburit en förstärkning av statliga medel om totalt . Examinationsmålen för doktorsutbildningen kopplas till ett system för tilldelning av medel för studiestöd och genom- förande på direkta statsanslag. Resurstilldelningssystemet är mål- och resultatstyrt och innebär att medel beräknas som motsvarar dels examinationsmål, dels antalet avlagda examina. av doktorsutbildningen skalll vara finansierad genom direkta statsanslag och övrig del av externa medel. Andelen externfinansiering i doktorsutbildningen minskas kraftigt genom resurstilldelningssystemet och nya resurser till doktors- utbildningen. Staten tar via de direkta statsanslagen ett ökat ekonomiskt ansvar för doktorsutbildningen och externa medel styrs över till forskningsprojekt som utförs av examinerade forskare. En anställningsperiod efter doktorsexamen införs som en tydlig övergång till fortsatt forskningsverksamhet inom antingen akademin eller arbetslivet utanför. En särskild anställ- ningsform, anställning som doktor, skapas för ändamålet (HF). Forskningsråd och tilldelas särskilda medel för forskarskolor. Universitet och högskolor ansöker om medel tillsammans eller var för sig. Medel för anställning som doktor tilldelas lärosätena av rege- ringen i förhållande till antal avlagda doktorsexamina eller fördelas av och . Kapitel 7, 8 och 10 Andel av examinationsmål inom respektive vetenskapsområde och för varje lärosäte som är finan- sierade med studiestöd på direkta statsanslag Minsta belopp för studiefinansiering inom forskarutbildningen som angavs i statsliggaren 2002, uppräknat till anslagsnivå 2004 samt examinationsmål för perioden 2004 För varje vetenskapsområde framgår hur stor del av examinationsmålet som finansieras på "fakultetsanslaget", %. Tillkommer: KAU, VXU, ÖU, MH, BTH, MAH, HK, MdH, , Jönk samt SLU (1 182
sou · GSB328 · 2005-01-01 00:00:00 — Kommittén föreslår även att hyresavtal för ändamålsbyggnader skall kunna tecknas för högst utan att regeringens medgivande först inhämtas.
sou · GSB336d4 · 2005-01-01 00:00:00 — Betänkandet (SOU 2004:36) Reformerade egendomsskatter 18.Statens energimyndighet () 19.Verket för näringslivsutveckling () 24.Sveriges Pensionärsförbund () 25.Svenska Kommunförbundet () 30.Lantbrukarnas Riksförbund () 117 41 FINANS S 35.Sveriges Akademikers () 36.Landsorganisationen i (LO) Remissvaren i fyra exemplar skall vara inkomna till . Det är önskvärt att remissvaren även lämnas i elektronisk form, antingen på diskett eller via e-post under adress: I remissen ligger att regeringen vill ha synpunkter på förslagen eller materialet i betänkandet. Om remissen är begränsad till en viss del av be- tänkandet, anges detta inom parentes efter remissinstansens namn i remisslistan. En sådan begränsning hindrar givetvis inte att remissinstansen lämnar synpunkter också på övriga delar. Myndigheter under regeringen är skyldiga att svara på remissen. En myndighet avgör dock på eget ansvar om den har några synpunkter att redovisa i ett svar. Om myndigheten inte har några synpunkter, räcker det att svaret ger besked om detta. För andra remissinstanser innebär remissen en inbjudan att lämna synpunkter. Råd om hur remissyttranden utformas finns i Statsrådsberedningens broschyr "Svara på remiss. Hur och varför?" Broschyren kan beställas från , Information , 103 33 . kundservice, 106 47 Registrator Fi, , Ju
sou · GSB339d2 · 2005-01-01 00:00:00 — 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital-TV. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. Från klassificering till urval. En översyn av . Informera om samhällets säkerhet. [25] Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. Genetik, integritet och etik. Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [19] Från verksförordning till myndighets- [23] Hyressättning av vissa ändamåls- Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Tre vägar till den öppna högskolan. [29] Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Utan timplan – med målen i sikte. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nytt regelverk för marksänd digital-TV. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. sanktionssystem och hänsynsregler. Alternativ för prövnings- organisation. Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. Turistfrämjande för ökad tillväxt. Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag.
sou · GSB33d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Denna situation skiljer sig naturligtvis inte från andra där en patient som vårdas med stöd av HSL uppträder på ett hotfullt och aggressivt sätt. I flertalet fall kan personalens uppträdande ha en lugnande inverkan, men om detta inte hjälper kan det naturligtvis bli aktuellt att tillämpa bestämmel- sen om nödvärnsrätt i 24 kap. 1 § BrB. De åtgärder som vidtas mås- te vara försvarliga med hänsyn till angreppets beskaffenhet, det angripnas betydelse och omständigheterna i övrigt. Med tanke på att tiden för kvarhållning skall vara kortast möjliga bör exempelvis tvångsmedicinering i form av lugnande medel betraktas som en di- rekt oförsvarlig åtgärd.7 6Om innebörden av begreppet allvarlig psykisk störning, se vidare Psykansvarskommit- téns betänkande Psykisk störning, brott och ansvar (SOU 2002:3 s. 145). 7Se vidare SOU 1988:7 och prop. 1993/94:130. Kvarhållningsrätt på sjukhus i samband med LVM-vård Även nödbestämmelseni 24 kap. 4 § BrB kan i vissa fall vara tillämplig. Denna tillämpas vid kollision mellan två intressen och när den fara som hotar det ena intresset kan avvärjas endast genom ett intrång i det andra intresset (SOU 1988:7 s. 81). De intressen som rättsordningen skyddar är liv, hälsa och egendom. 8.4.4Innebörden av den sjukhusenhet där missbrukaren vårdas Verksamhetschefen för den sjukhusenhet där missbrukaren vår- das har en underrättelseskyldighet gentemot socialnämnden eller föreståndaren för LVM-hemmet om missbrukaren önskar lämna eller redan har lämnat sjukhuset (24 § tredje stycket LVM). JO har i ett ärende prövat innebörden av begreppet den sjukhusenhet där missbrukaren vårdas (JO 1993/94 s. 298). Frågan gällde huruvida överläkarens (numera verksamhetschefens) underrättelseskyldighet inträder först efter intagningsbeslut i slutenvården eller om det räcker att missbrukaren har förts till sjukhus efter ett beslut om LVM-vård. Vare sig chefsöverläkaren eller ansåg i yttrande till JO att patienten i det aktuella fallet tagits in eller vår- dats vid sjukhuset eftersom det endast varit fråga om ett polikli- niskt besök som inte ledde till inläggning i slutenvården. JO var tveksam till tolkning av ordet vårdas i 24 § tredje stycket och ansåg att lagstiftaren med detta ord sannolikt hade av- sett pågående LVM-vård; i så fall har underrättelseskyldigheten inträtt i och med att missbrukaren lämnas på sjukhuset. JO ansåg i ovannämnda ärende att tolkning så- ledes kan leda till en olycklig lagtillämpning. Bestämmelsens ut- formning lämnar emellertid öppet för olika tolkningar.
sou · GSB34 · 2005-01-01 00:00:00 — Utredaren skall vidare analysera de samhällsekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av förslagen samt redovisa såväl statsfinansiella effekter som effekter för före- tag. Utredaren skall, vad gäller redovisning av förslagens kon- sekvenser för små företag, samråda med näringslivets . Vid förslag med statsfinansiella effekter skall utredaren dessutom lämna förslag till finansiering. Utredaren skall i sitt arbete samråda med , , , och andra berörda myn- digheter samt föra en dialog med relevanta intresseorganisationer, näringslivet inklusive mindre företag och andra samhällsaktörer. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . De delar av uppdraget som rör det nationella målet och frågan om skyldighet för bensinstationer att till- handahålla förnybara fordonsbränslen till 2005 skall dock redovisas med förtur i ett delbetänkande . Kommentar beträffande utkast till betänkande () har givits möjlighet att lämna synpunkter på utkastet till betänkande beträffande förnybara fordonsbränslen och beskrivningen av konsekvenserna som berör små företag. Enligt NNR skall det alltid när det gäller nya eller ändrade regler som berör företag redovisas någon form av beskrivning om för- slagets förväntade konsekvenser. Ett förslag till åtgärder måste vara proportionellt i förhållande till den problemställning som gäller i det enskilda fallet. Enligt NNRs erfarenheter är förslaget, jämfört med många andra förslag som berör företag, mycket konkret och därmed finns det goda möjligheter att beskriva och uppskatta de kostnader som förslaget för med sig. NNR vill betona att förslaget med ett generellt krav på att tillhandahålla förnybara bränslen får bedömas bli ett mycket trub- bigt instrument för att öka utbudet av förnybara bränslen på mark- naden. Genom det generella kravet, på att alla bensinstationer oavsett geografiskt läge och lönsamhet med en försäljning , inte tar hänsyn till om det faktiskt finns någon efterfrågan kommer investeringarna för vissa företag aldrig att bli lönsamma. För företag som är belägna på orter där det inte finns någon efterfrågan resulterar förslaget i att företagen tvingas höja priset på sina andra produkter för att täcka sina merkostnader. Enligt NNR måste den faktiska efterfrågan och de enskilda före- tagens lönsamheten beaktas vid utformning av lagen, om inte förslaget ska få en fiskal karaktär för vissa företag. NNR är medveten om att kommittén arbetar under stark tids- press men trots detta måste beslutsfattande politiker få en uppfatt- ning om förslagets konsekvenser. NNR föreslår därför att kommittén pekar på att konsekvenserna på ett djupare sätt måste studeras innan beslut fattas i ärendet.
sou · GSB341 · 2005-01-01 00:00:00 — En FOF går ett steg längre och har ambitionen att nästan vem som helst ska kunna läsa en rapport. Utgångspunkten är fortfaran- de en vetenskaplig publicering, men den kompletteras med en kortare PM eller sammanfattning: Vi har försökt att ha två perso- ner där en ser på sakframställningen och en tittar på presentationen och pedagogiken. Det är litet av en utbildningsuppgift att få forskarna med på det här. Det har också med kundnyttan att göra. En intervjuperson menar att inte alla forskare inom FOI egentli- gen inser vad de sysslar med, vart forskningen syftar och var resul- taten kommer att hamna. är det upp till varje forskare att själv ta ställning till etik och moral i verksamheten, att besluta vad han eller hon vill arbeta med. Detta är en kunskap och en diskussion som saknas inom FOI. Frågan bör tas upp i FOI:s ledning och inte bara vara något vi talar om vid kaffebordet, menar intervjupersonen. Intäkter av avgifter och ersättningar fördelade på kundkatego- rier (åren 1998–2002): Intäkter per kund/kundgrupp (tkr) Övriga svenska och utländska kunder Intäkter av avgifter och ersättningar – i procent – fördelade på kundkategorier (åren 1998 – 2002): Intäkter per kund/kundgrupp (procentuell fördelning) (0,5) (0,3) (0,5) (0,5) (0,5) Övr kunder, bidrag m.m. Som framgår av tabellerna har fördelningen av intäkter varit relativt stabil –2002.
sou · GSB344 · 2005-01-01 00:00:00 — SOU 2002:47, Våra skatter?, betänkande från Skattebas- utredningen, , . SOU 2002:62, Kunskapsläge Sjukförsäkringen, Delbetänkande från Utredningen om analys av hälsa och arbete, , . SOU 2003:57, Alternativ finansiering av offentliga tjänster, Bilaga 7 till av Statskontoret, , . Bilaga 5 till LU 2003/04 SOU 2003:85, Översynen av försäkringsmodellen för de statliga avtalsförsäkringarna, Betänkande från , , . SOU 2004:2, Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till Långtids- utredningen /04 av , B. m.fl., , . SOU 2004:11, Utsikter , Bilaga 1–2 till LU 2003/04 av , M. och , J., , . SOU 2004:19, /2004, huvudbetänkande, , , . SPV [2004], PA 03 Tjänstepension, Pensionsfakta 2004, . Statskontoret [2002], Ett effektivt rehabiliteringsarbete? Om samordning och köp av rehabiliteringstjänster, Bilaga 2:10 till SOU 2002:5, , . Stock, J. & Wise, D. [1990], Pensions, the Option Value of Work, and Retirement, Econometrica, 58, no. [2003], Svensk sjukskrivning i ett internationellt perspektiv i , B. ), Varför är svenskarna så sjuka?, , . [2003], Kommunernas humankapital, . TCO [2000], Välfärdsfakta 3/2000. Wadensjö, E. [2003], Delpension - Ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? i Bilagedel B till SOU 2003:91, Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning, Slutbetänkande från SENIOR 2005, , . Wadensjö, E. & , G. [2000], Arbetslinjen för äldre i praktiken, En studie för revisorer, , , . [1986], The Redistributive Role of and the Dynamics of Voting, , 31, s. 377-399. [2001], Effects of Higher Education and the Role of Admission Selection, , 52, .
sou · GSB357 · 2005-01-01 00:00:00 — En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nytt regelverk för marksänd digital-TV. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. sanktionssystem och hänsynsregler. Alternativ för prövnings- organisation. Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. Turistfrämjande för ökad tillväxt. [17] Arbetstid vid vägtransporter – förslag till Den könsuppdelade arbetsmarknaden. [43] Samhällets behov av betaltjänster.
sou · GSB359 · 2005-01-01 00:00:00 — Men det finns ingen heltäckande redovisning att tillgå. För stöd till organisationer finns det möjlig- het att i särskilda kolumner i ansökningsblanketten lämna uppgifter om antal män och kvinnor som är medlemmar. Det återfinns där- emot nästan aldrig uppgifter om könsfördelningen i bidragsgivar- nas redovisningar. Statliga bidrag till ideella organisationer För en annan bidragstyp har det meddelats att man vid nästa ansökningstillfälle kommer att ställa en fråga om könsfördelningen bland medlemmarna. Det har också framkommit att trots att en myndighet inte har krävt in uppgifter, har några organisationer ändå lämnat uppgifter Av redovisningen framgår att , Frivilliga För- svarsorganisationerna, , och är de bidragsgivare som har kommit längst i arbetet med att samla in och presentera könsuppdelad statistik. För fyra av dessa bidragsgivare finns det också könsuppdelad statistik över ledamöterna i de bidragsmottagande organisationer- nas centrala styrelser. Några av bidragsgivarna har relativt påbörjat arbetet med att begära in könsuppdelad statistik. För övriga bidragstyper, , finns det ingen köns- uppdelad statistik. Det är endast fyra bidragsgivare som för och redovisar könsuppdelad statistik för ledande positioner inom orga- nisationerna. Det motsvarar av bidragsgivarna. Min slutsats är att samtliga bidragsgivare bör kräva könsuppdelad statistik från de organisationer som beviljas samhällsstöd. Detta krav på bidragsgivarna bör preciseras i regleringsbrev och förord- ningar.