sou · GSB3101d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Någon hälsoprövning erfordras inte. Om den enskilde väljer att gå i pension - tidigast – slutbetalas premierna för ålderspension, familje- pension och ITPK trots att den enskilde har slutat sin anställning. Vid sådan förtida avgång betalas premierna via kollektiva fonder. Krav på tjänstetid uppställs för ITP-planens ålderspension och familjepension. För att en person skall erhålla oreducerad pensionsförmån krävs en pensionsgrundande tjänstetid , dvs. Som pensionsgrundande tjänstetid räknas arbete från och med månaden efter det att man fyllt och fram till pensionsåldern. Inte bara tid under vilken ITP-planen gällt tillgodoräknas utan även tid då annan likvärdig plan gällt. intjänad förmån inräknas i så fall i ITP-förmånen. Som pensionsgrundande tjänstetid räknas också bl.a. tid då den enskilde är sjuk, tid då föräldrapenning betalas ut och tid inom annat avtalsområde. När det däremot gäller ITPK och ITP-planens sjukpension finns inget krav på tjänstetid. Fastställande av pensionsmedförande lön Ersättningar enligt ITP-planen beräknas med utgångspunkt från den gällande årslönen, s.k. pensionsmedförande lön. Den pensionsmedförande lönen består av fast lön och kontant semestertillägg, naturaförmåner i form av helt fri kost eller bostad, provision, tantiem och liknande, ersättning för skiftarbete, förskjuten arbetstid, jourtid eller beredskapstjänst samt semestertillägg på de ovan nämnda rörliga lönedelarna. Andra naturaförmåner, såsom t.ex. bilförmån eller subventionerad lunch, övertidsersättning, traktamenten och reseersättningar inräknas inte i den pensionsmedförande lönen. Retroaktiva löneökningar beaktas med undantag för det fallet att tjänstemannen slutar sin anställning på annat sätt än genom att gå i pension innan de nya lönerna är fastställda. Vissa begränsningsregler gäller dock vid löneökningar före pensioneringen såvitt avser ålderspension och familjepension. Det finns två sätt att begränsa lönehöjningens påverkan på den pensionsmedförande lönen – s.k. lönekapning och sextiondelsreduktion. Lönekapning innebär att lönehöjningar som ges före pensionsåldern och som överstiger ett visst fastställt takbelopp inte anses pensionsmedförande. Sextiondelsreduktionen innebär att den del av lönehöjningen som är större än inflationen, men mindre än den tidigare nämnda lönekapningen, endast är pensionsgrundande med så många sextiondelar som motsvarar de månader som tjänstemannen har kvar till pensionsåldern. En anställd har rätt till ålderspension från ITP . Det är den sista lönen som ligger till grund för pensionen, s.k. pensionsmedförande lön. Ersättningarna enligt ITP-planen beräknas på den gällande årslönen, vilket innebär att ålders- pensionen kommer att beräknas mot bakgrund av den lön som gällde direkt före pensioneringen. Vissa begräsningar gäller dock vid löneökningar före pensioneringen. Den pensionsmedförande lönen kan uppgå till högst 30 inkomst- basbelopp . Pensionsåldern är normalt men det är möjligt att ta ut pensionen genom ett s.k. förtida uttag eller att skjuta upp pensionen så att den börjar utbetalas från senast , vilket benämns uppskjutet uttag. Ålderspension utges livsvarigt. Storleken på pensionsförmånen utges med en viss bestämd procentsats av den pensionsmedförande lönen. Olika procentsatser gäller för olika inkomstskikt. För lön upp till 7,5 inkomstbasbelopp utgör ålderspensionen av den pensionsmedförande lönen. För lön som överstiger 7,5 inkomstbasbelopp upp till 20 inkomstbasbelopp utgör ålderspensionen och för lön som överstiger 20 inkomst- basbelopp upp till 30 inkomstbasbelopp utgör ålderspensionen av löneunderlaget. För de anställda som har en lägre ordinarie pensionsålder än uppgår ålderspensionen för lön upp till 7,5 inkomstbasbelopp av löneunderlaget fram till och därefter motsvarar pensionsförmånen av lönen. I övrigt överensstämmer ersättningsnivåerna med övriga anställda. Om den anställde har en kortare tjänstetid än 360 månader reduceras ålderspensionen proportionerligt. Kompletterande ålderspension, ITPK Den kompletterande ålderspensionen enligt ITP-planen benämns ITPK. ITPK kan jämföras med premiepensionen eftersom den enskilde har möjlighet att välja hur ITPK-avgifterna skall placeras. ITPK är en avgiftsbestämd pension, vilket innebär att det inte finns några garantier om hur stor pensionsförmånen kommer att bli. Pensionskapitalets storlek bestäms av värdet av de inbetalda premierna och betalas in, den tid som pensionen skall betalas ut samt avkastningen på pensionskapitalet. Tjänstemän som omfattas av ITP-planen och som har fyllt är berättigade till ITPK. Premien uppgår till av den pensionsmedförande lönen och betalas in av arbetsgivaren. ITPK innehåller flera olika valmöjligheter för den enskilde. Den s.k. kompletteringspensionen, eller egenpensionen, kan placeras i en traditionell pensionsförsäkring eller i en fondförsäkring. Om den enskilde önskar att pensionskapitalet skall placeras i en traditionell pensionsförsäkring finns följande bolag att välja mellan; Arbetsmarknadsförsäkringar pensionsförsäkringsaktiebolag, Folk- sam ömsesidig livförsäkring, , , Nordea Livförsäkring I , Liv Försäkringsaktiebolag, Nya Livförsäkringsaktiebolaget , Försäkringsaktiebolaget och . Om den enskilde i stället föredrar att pensionspengarna placeras i en fondförsäkring finns följande bolag att tillgå; Arbetsmarknads- försäkringar, pensionsförsäkringsaktiebolag, LO Fondförsäkringsaktiebolag, , , , Fondliv Försäkrings- aktiebolag, , Fondförsäkringsaktiebolaget , och . Om den enskilde inte gör något aktivt val kommer pensionskapitalet att placeras i den s.k. ursprungliga ITPK, dvs. en egenpension utan återbetalningsskydd med en grundränta, som uppgick till . ITPK-valet administreras av . För de företag som är frivilligt anslutna till ITP och som har tecknat försäkring i är det som administerar ITPK-valet. Egenpensionen är att beteckna som en renodlad ålderspension. Pensionsåldern är normalt men pensionen kan tas ut från tidigast eller senast . Det är möjligt att förstärka efterlevandeskyddet genom tillval av familjeskydd och återbetalningsskydd. Familjeskyddet kan karakteriseras som en form av tidsbegränsad efterlevandepension som betalas ut till den avlidnes förmånstagare. Familjeskyddet upphör att gälla för pensionering. Det finns två nivåer av familjeskyddet att välja mellan. Skyddsbeloppet kan uppgå till antingen ett eller två förhöjda prisbasbelopp och för uppgår kostnaden för försäkringen till respektive beroende på försäkringsbeloppets storlek. Premien fastställs årsvis och dras från den ITPK-avgift som arbetsgivaren erlägger. Make, registrerad partner eller sambo och barn oavsett ålder är förmånstagare enligt ett generellt förmånstagarförordnande. Den enskilde har möjlighet att ändra det generella förordnandet genom upprättande av ett särskilt förmånstagarförordnande. Begräsningar i valet av förmånstagare uppställs dock i inkomstskattelagen. Förmånstagare i ett särskilt förordnande kan vara endast make eller tidigare make, sambo eller tidigare sambo, registrerad partner eller tidigare registrerad partner samt barn, styvbarn eller fosterbarn till den försäkrade eller någon av de tidigare nämnda personkategorierna. Det är även möjligt att genom ett särskilt förmånstagarförordnande ändra den inbördes ordningen mellan förmånstagarna liksom att fördela belopp mellan dessa. Familjeskyddet betalas ut . Månadsutbetalningen uppgår till vid ett försäkringsbelopp om ett förhöjt prisbasbelopp och till då försäkringsbeloppet är två förhöjda prisbasbelopp. En förmånstagare kan avstå från att vara förmånstagare, vilket får till följd att pensionen betalas ut till den förmånstagare som står närmast i turordning. Det är inte möjligt att återkalla ett beslut om avstående. Rätten till ersättning enligt familjeskyddet påverkas inte av om den efterlevande maken gifter om sig eller blir sammanboende. Till familjeskyddet finns ett efterskydd som gäller om försäkringen upphört på grund av byte av anställning eller liknande. Vidare finns det möjlighet att utan hälsoprövning teckna en fortsättningsförsäkring när familjeskyddsförsäkringen upphört att gälla. Fortsättnings- försäkringen innebär att det befintliga skyddet upprätthålls men att det är den enskilde som betalar premierna. ITPK:s familjeskydd kan tecknas hos KAF Kollektivavtalsförsäkring, ömsesidigt. För företag som har frivillig ITP tecknas ITPK familjeskydd i Bliwa Livförsäkring, ömsesidigt. Egenpension med eller utan återbetalningsskydd Återbetalningsskyddet innebär att egenpensionen tillfaller de efterlevande då den försäkrade avlider. Pensionskapitalet utbetalas som en efterlevandepension . Kostnaden för återbetalningsskyddet dras från det samlade pensionskapitalet. Om den enskilde avlider innan pensionen har börjat betalas ut kommer värdet av de inbetalda pensionsavgifterna att tillfalla de efterlevande under förutsättning att återbetalningsskydd har tecknats. Om den enskilde däremot avlider efter att pensionen har börjat betalas ut och ett återbetalningsskydd alltjämt är knutet till försäkringen utges pensionen till de efterlevande under den resterande utbetalningstiden. Förmånstagare till återbetalningsskyddet är samma personkrets som för ITPK Familjeskydd och det är möjligt att frångå det generella förmånstagarförordnandet genom ett särskilt förordnande. Om egenpensionen inte kombineras med återbetalningsskydd kommer pensionskapitalet att utbetalas som en ålderspension till den försäkrade eller livsvarigt. Förutsättningen är att den försäkrade är i livet. Vid dödsfall sker ingen utbetalning och de efterlevande får ingen ersättning. Vid ändrade familjeförhållanden kan försäkringen kompletteras med ett återbetalningsskydd. ITP-planen ger den anställde rätt till sjukpension efter tre månaders sjukskrivning när rätten till kollektivavtalad sjuklön upphör. Sjukpensionen betalas ut som ett komplement till sjukpenningen. Förutsättningen är att den anställde har fyllt och omfattas av ITP-planen, är arbetsoförmögen till på grund av sjukdom eller olycksfall och att arbetsoförmågan har varat i mer är . Om inte arbetsoförmågan varat i mer än SOU 2004:101 Bilaga 3 men den anställde varit sjuk , inträder rätten till sjukpension efter sammanlagt . Vid fullständig arbetsoförmåga utges hel sjukpension och om arbetsoförmågan är partiell utges sjukpension proportionellt i förhållande till graden av arbetsoförmåga, dock . Sjukpensionens storlek varierar och är beroende av lönens storlek och på om den anställde uppbär sjukpenning, aktivitets- eller sjukersättning. Sjukpensionen beräknas på den av arbetsgivaren anmälda årslönen. utges inte sjukpension över huvud taget. Från och med den 91:a sjukdagen utges ingen sjukpension på lön under 7,5 prisbasbelopp så länge sjukpenning betalas ut. För lön som överstiger 7,5 prisbasbelopp upp till 20 inkomstbasbelopp utges sjukpension om av lönen . För lön som överstiger 20 inkomstbasbelopp upp till 30 inkomstbasbelopp utges sjukpension om av lönen. Vid tillämpning av karensregeln uppgår sjukpensionens storlek till , respektive av lönen i de olika löneintervallarna. Om den anställde i stället uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning utges sjukpension enligt ITP-planen på lön som understiger 7,5 prisbasbelopp. För lön som överstiger 7,5 prisbasbelopp upp till 20 inkomstbasbelopp utges sjukpension För lön som överstiger sjukpension om då den anställde uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning. Då den anställde har rätt till sjukpensionen blir arbetsgivaren befriad från att betala under den fortsatta sjukskrivningsperioden. Premierna betalas i stället via en särskild premiebefrielseförsäkring. Premiebefrielsen gäller så länge den anställde har rätt till sjukpension från ITP, dock längst till , och är inte beroende av årslönens storlek. Sjukpensionen gäller så länge anställningen består men försäkringen har kompletterats med ett efterskydd, som innebär att sjukpension enligt ITP utbetalas om den anställde blir sjuk efter det att anställningen har upphört. Förutsättningen är att den anställde inte kommer i åtnjutande av motsvarande förmåner genom en ny anställning och att karenstiden för sjukpensionen är uppfylld. Bilaga 3 SOU 2004:101 Det är den enskilde försäkringsgivaren som ansvarar för ITP:s familjepension. Förutsättningen för att familjepension skall betalas ut är att den avlidne år och hade en lön betalas också ut om avlidne var under förutsättning att vederbörande före pensioneringen hade en lön som översteg 7,5 inkomstbasbelopp. Familjepension betalas alltså inte ut för lön som understiger 7,5 inkomstbasbelopp. Rätt att uppbära familjepension har efterlevande make och registrerad partner om vederbörande gift sig med den avlidne innan denne fyllde eller om giftermålet ingicks efter det att den avlidne fyllt och äktenskapet varat eller paret hade gemensamma barn. Sambo har däremot inte rätt till familjepension. Biologiska och adopterade barn till den avlidne vilka inte har fyllt har också rätt till familjepension. Barnet har rätt att uppbära familjepension till och med den månad barnet fyller . Familjepension utbetalas hela livet under förutsättning att den efterlevande maken inte ingår nytt äktenskap. Rätt till familjepension upphör om den efterlevande maken gifter om sig . Rätten till familjepension påverkas däremot inte av att den efterlevande maken blir sammanboende. Hel familjepension utges med ett belopp som bestäms av ett För lön som överstiger grundbeloppet för familjepension av inkomsten. 30 inkomstbasbelopp utgör grundbeloppet 16,25 Familjepensionen reduceras om den avlidne hade kortare beräknad tjänstetid än 360 månader, dvs. Familjepension till make utan pensionsberättigat barn utges av grundbeloppet. Till make och ett barn utges av grundbeloppet och för make och två barn utges . För varje tillkommande barn utges av grundbeloppet. Om den avlidne efterlämnar endast barn och ingen make utges av grundbeloppet för ett barn, av grundbeloppet för två barn, för tre barn, för fyra barn och för varje ytterligare barn . Alternativ ITP eller s.k. tiotaggarlösningar Anställda som har en lön som överstiger tio inkomstbasbelopp ges enligt ITP-planen möjlighet att ersätta viss delar av ITP med en alternativ pensionslösning, s.k. alternativ ITP eller tiotaggarlösning. Alternativ ITP är till skillnad mot traditionell ITP inte premiebestämd, vilket innebär att någon utfästelse om pensionsförmånens framtida storlek inte kan lämnas. Det är arbetsgivaren som avgör om den anställde skall erbjudas alternativ ITP och i vilken form pensionskapitalet skall tryggas. Såväl lösningar där arbetsgivaren endast erbjuder ett förvaltaralternativ som där ett antal förvaltare godkänts av arbetsgivaren och kan väljas via en valportal förekommer. Genom den alternativa ITP erhåller den anställde en individuell pensionsöverenskommelse avseende ålders- och familjepensionen på den del av lönen från 7,5 till 30 inkomstbasbelopp. Den anställde är inte tvungen att använda hela utrymmet för alternativ ITP utan det är möjligt att byta ut bara en viss del av löneutrymmet, t.ex. att låta lönedelen upp till tio inkomstbasbelopp omfattas av den vanliga ITP och att alternativ ITP skall gälla därutöver. Den del av lönen som understiger 7,5 inkomstbasbelopp omfattas alltjämt av den vanliga ITP-försäkringen. Sjukpensionsförmånerna omfattas inte av alternativ ITP, vilket innebär att det inte är möjligt att låta dessa ingå i den alternativa ITP utan för dessa gäller alltid ITP- planen. Om en tjänstemans lön efter anslutningen till alternativ ITP sjunker och inte längre uppgår till tio inkomstbasbelopp är detta en omständighet som inte har betydelse utan tjänstemannen omfattas ändå av den alternativa pensionslösningen. Det är endast vid byte av anställning som det finns möjlighet att återgå till den ordinarie ITP-planen. Bestämmelser om premien och dess storlek för alternativ ITP saknas i ITP-planen men utgångspunkten är att premierna skall motsvara de belopp som gäller för den traditionella ITP. Premieberäkning sker normalt med hjälp av antingen beräkningsmodellen om frilagd premie eller modellen med en beräkningstrappa. Frilagd premie motsvarar den premie som arbetsgivaren skulle ha erlagt för traditionell ITP i löneskiktet över 7,5 inkomstbasbelopp och uttrycker därmed kostnadsneutralitet. Premietrappsmodellen är en mera approximativ avgiftsmodell där en viss procentsats eller ett bestämt belopp fastställd för olika inkomstskikt över 75 inkomstbasbelopp. tecknas antingen i form av en traditionell pensionsförsäkring eller som en fondförsäkring. Möjligheten att välja alternativ ITP är fastslagen i ITP-planen som är fastställd av arbetsmarknadsparterna i ett kollektivavtal. Dock bör understrykas att utformningen av den alternativa ITP är individuell och att vissa skillnader beträffande försäkringsskyddets omfattning och innehåll finns mellan traditionell ITP och alternativ ITP. Såsom nämnts ovan är pensionsförmånerna i ITP förmånsbestämda medan den alternativa ITP är premiebestämd. Till skillnad mot ITP är alternativ ITP inte könsneutral, vilket innebär att kvinnor tillerkänns ett lägre månatligt pensionsbelopp än män eftersom kvinnor i allmänhet har en längre livslängd än männen. Såvitt avser alternativ ITP kan även sambo och barn vara förmånstagare och större flexibilitet avseende utbetalningarna medges också. Alternativ ITP saknar premie- befrielseförsäkring och för att erhålla motsvarande skydd måste avgifter tas från det ackumulerade pensionskapitalet. Ju äldre den anställde blir desto dyrare blir premiebefrielseskyddet. Anställda som omfattas av ITP är garanterade hel ålderpension, familjepension och ITPK även om arbetsgivaren underlåter att betala försäkringspremierna. För alternativ ITP är motsvarande skydd sämre och garantin gäller i tiden och det ankommer på den anställde att själv göra anspråk på skyddet. Slutbetalning av pensionspremier vid förtida avgång förekommer inte vid alternativ ITP till skillnad mot ITP. I allmänhet är administrationskostnaderna högre för alternativ ITP än för traditionell ITP. fanns det ca 150 000 tjänstemän som omfattades av ITP- planen och vilkas pensionsmedförande lön översteg tio inkomstbasbelopp, dvs. ca totalt av alla de tjänstemän som omfattas av planen. Frivillig ITP och ITP-liknande planer ITP-planen och dess förmåner har fungerat som förebild och standard på den privata arbetsmarknaden. Det är inte ovanligt att företag som inte är medlemmar i och som därmed inte skyldiga att tillämpa ITP-planen ändå har utfäst förmåner i enlighet med ITP-planen till sina anställda tjänstemän, s.k. frivillig ITP. Det förekommer också varianter på den traditionella ITP-planen, s.k. ITP-liknande planer. I sådana planer har avtalsparterna gjort vissa tillägg till eller avvikelser från ITP- planens förmåner och ersättningsnivåer. Tre olika varianter av frivillig ITP och ITP-liknande planer kan särskiljas; 1.pensionsavtal som är ingånget mellan andra avtalsparter än förbund inom och och vars innehåll inte är helt överensstämmande med den traditionella ITP-planen såvitt avser förmåner och ersättningsnivåer. 2.pensionsavtal som är ingånget mellan förbund inom och men vars innehåll inte är helt överensstämmande med den traditionella ITP-planen såvitt avser förmåner och ersättningsnivåer, och 3.pensionsavtal vars pensionsförmåner har samma sakliga innehåll som den traditionella ITP-planen men som har ingåtts mellan andra avtalsslutande parter än mellan förbund inom och . Pensionsplaner med andra avtalsparter och annat avtalsinnehåll Bankernas tjänstepension (BTP-planen) Anställda i bank- och finansbranschen omfattas av Pensionsavtal för anställda i bank, eller BTP-planen som avtalet också kallas. Avtalet är ingånget mellan Arbetsgivare- organisation (BAO) och . BTP-planen är precis som försäkringsbranschens pensionsplan i stora delar överensstämmande med ITP-planen med vissa undantag. På bankområdet finns huvudsakligen tre olika alternativa former för att placera och trygga tjänstepensioner. Pensionskapitalet kan avsättas till en pensionsstiftelse eller placeras i en pensionsförsäkring. Pensionsförsäkring kan tecknas antingen i eller i en pensionskassa, t.ex. Sparinstitutens Pensionskassa, försäkringsförening (SPK). Eftersom SPK är en understödsförening är det endast anställda i sparbanksrörelsen och företag som står denna nära som kan teckna försäkring i pensionskassan. Bilaga 3 SOU 2004:101 , Nordea och S.A. har egna pensionsstiftelser. ansvarar själv för administrationen av den egna pensionsstiftelsen medan de övriga bankerna har överlåtit administrationen till Bankanställdas pensionstjänst (BPT). BTP-planen innehåller två alternativ till förtida avgång för de anställda. Arbetsgivaren kan ge de bankanställda möjligheter att ta ut hel eller partiell pension från tidigast . Pensionsförmånen uppgår därvid till av lönen intill 20 inkomstbasbelopp och av lönen mellan 20 och 30 inkomstbasbelopp. Pensionen betalas ut till och något krav på tjänstetid finns inte. erhåller den anställde ordinarie livslång ålderspension. Något avdrag på pensionskapitalet för det förtida uttaget görs inte. I sammanhanget bör det framhållas att detta inte är en rättighet för den anställde utan att den här formen av förtida avgång blir aktuell endast om arbetsgivaren lämnar den anställde ett erbjudande. Den anställde kan vidare på eget initiativ avgå , dock tidigast . Den anställde erhåller då en tjänstetidsreducerad pension som reduceras proportionellt i förhållande till hur som kvarstår fram till ordinarie tidpunkt för pensionering. Särskild barnpension och särskild efterlevandepension är två ytterligare förmåner som skiljer BTP-planen från ITP-planen. Barn tillerkänns särskild barnpension. Pensionsförmånen beräknas på lönedel upp till 7,5 inkomstbasbelopp och grundbeloppet är av den pensionsmedförande lönen. Om den anställde avlider är efterlevande make berättigad till särskild efterlevandepension. Pensionsförmånen utbetalas till dess att den efterlevande fyller , dock alltid . Enligt BTP-planen kan sambo vara förmånstagare såvitt avser familjepensionen, dock enbart för pensionsrätt som intjänats . SOU 2004:101 Bilaga 3 Läkare, tandläkare och tandtekniker som är anställda i omfattas av Pensionsplan för i anställda läkare, tandläkare m.fl. (PTP-planen) Avtalet är ingånget mellan och , m.fl. I PTP-planen tryggas pensionsförmånerna via en kombination av försäkring och avsättning till pensionsstiftelse. Efterlevande- och sjukpensionen tryggas via försäkring och ålderspensionen tryggas genom avsättning till den egna pensionsstiftelsen. Även kontoavsättning kan förekomma. PTP-planen har stora likheter med ITP-planen men vissa avvikelser finns. Pensionsåldern är i regel om inte annat avtalats. till utges ålderspension av den pensionsgrundande lönen upp till 20 inkomst- basbelopp. För lön över 20 inkomstbasbelopp upp till 30 inkomstbasbelopp utges pension . överensstämmer pensionsförmånerna med ITP-planen. För full pensionsförmån krävs endast en beräknad tjänstetid , dvs. Löneförändringar ligger i sin helhet till grund för avgifter och förmåner. Andra skillnader mellan ITP-planen och PTP-planen är att familjeskydd om två inkomstbasbelopp ingår utan avgift för den enskilde och att sjukförmånerna är extra förmånliga. I PTP-planen ingår också en försörjningsränta som är utformad som en temporär tidsbegränsad efterlevandepension som kan utges . Anställda på tidningsföretag m.m. De anställda på tidningsföretag är ett exempel på personal som omfattas av en pensionsplan som inte helt överensstämmer med den traditionella ITP-planen. Pensionsplanen har ingåtts mellan Tidningsutgivarna () och , HTF m.fl. Pensionsplanen skiljer sig från den traditionella ITP-planen genom att den redaktionella personalen börjar tjäna in ålderspension . För de företag som har tecknat försäkring i Pressens pensionskassa (PP) finns vissa ytterligare skillnader.