sou · GSB3103d6 · 2005-01-01 00:00:00 — Bedöma ADL-förmåga i syfte att utreda funktionsnedsättningens konsekvenser och de svårigheter den funktionshindrade har i sin dagliga livsföring. Ge praktiskt stöd och träningsråd för att underlätta den funk- tionshindrades vardag. Informera och ge stöd till anhöriga, personal, arbetskamrater, arbetsgivare med flera om funktionshindrets konsekvenser. Utforma individuella tränings- och behandlingsprogram Medverka till träningsmöjligheter för den funktionshindrade indi- viduellt eller i grupp, om behov föreligger Informera och handleda den funktionshindrade och dennes anhör- iga och personal rörande träning, profylax, ergonomi och dylikt. Bedöma behov av alternativa och/eller kompletterande kommu- nikationssätt (AKK) Informera anhöriga och personal angående individens kommu- nikationsförmåga och kommunikationssätt samt instruera dem i användningen av individanpassat AKK. Handikappomsorgens förskolekonsulenter ger råd och stöd till för- skolebarn med utvecklingsstörning/ utvecklingsförsening samt till utvecklingsstörda förskolebarn med tilläggshandikapp. Förskolekonsulenten ger specialpedagogiskt utvecklingsstöd till barnet i hemmet och/eller i förskolan, om barnet har plats där. Kon- sulenten arbetar med barnet individuellt eller i grupp, gör barnobser- vationer och lägger upp lämpliga stimuleringsprogram. Förskole- konsulenten ger också råd och stöd till barnets föräldrar i form av bland annat pedagogisk rådgivning. Handikappomsorgens talpedagog ger råd och stöd i form av talträ- ning till vuxna personer som behöver hjälp med att träna, underhålla och utveckla sitt tal. Talpedagogen ger specialpedagogiskt utvecklings- stöd och hjälper den enskilde med att vid behov hitta och utveckla alternativa kommunikationsmetoder till exempel använda pictogram- bilder eller Bliss Talpedagogen kan också ge råd och stöd till anhöriga i hur de till exempel skall bedriva talträning. Handikappomsorgens psykologer är ytterligare en yrkesgrupp som ger råd och stöd. Personer med funktionshinder, anhöriga och familje- hemsföräldrar kan behöva ett psykologiskt stöd i sitt dagliga liv eller i särskilt svåra situationer. Samtalen kan vara mer eller mindre strukturerade och av längre eller kortare varaktighet. Det kan till exempel handla om stödjande samtal vid kriser eller mer långsiktiga insatser av psykoterapeutisk karaktär. Utgångspunkten och innehållet är en överenskommelse mellan de båda parterna. Anhöriga och familjehemsföräldrar kan också få råd och stöd av psykolog. Många anhöriga befinner sig i svåra situationer och behöver råd- och stödsamtal. I ett styrdokument Mål och strategier 2002, Habilitering och hjälp- medel beskriver ett mer processinriktat arbetssätt. Vuxenhabiliteringens uppdrag är, enligt gränssnittsöverens- kommelsen : att erbjuda och utföra habiliteringsinsatser (HSL) till vuxna personer med medfödda eller tidigt förvärvade skador som medför varaktiga funktionshinder. Uppgiften är också att verkställa beslut enligt LSS (Lagen om Stöd och Service) om rådgivning och personligt stöd till vissa funktionshindrade. Vuxenhabiliteringens verksamhetsidé äratt; Genom samverkande insatser bidra till att skapa förutsättningar för vuxna personer med funktionsnedsättningar att uppnå optimal funk- tionsförmåga, livskvalitet och delaktighet i samhället. Verksamhetens huvudprocesser är att Habilitera, ge rådgivning och annat personligt stöd Informera och ge råd Barn och ungdomshabiliteringen skall svara för habilitering enligt HSL § 3 och insatsen Råd och stöd enligt LSS § 9:1. Barn- och ungdomshabiliteringen erbjuder utifrån specialistkun- nande behandling, ett allsidigt stöd och vägledning till självhjälp. Insat- serna skall ges till barn och ungdomar med funktionshinder samt till deras familjer och omgivning. De bygger på dialog och samverkan och skall främja ett gott liv. Vi ger förutsättningar för delaktighet genom att hos den unge utveckla starka sidor och träna de funktioner som är nedsatta, medverka i anpassningen av miljön och ge familjer stöd att hantera situationen på bästa sätt. Vår vision är att Ungdomar med funktionshinder skall kunna Möta vuxenlivet med självrespekt Ha en god livskvalitet Familjer och unga skall vara fullt delaktiga i habiliteringsprocessen. Valfrihet och ansvar skall främjas. Personalens kompetens skall utvecklas i takt med föränderliga villkor för att på bästa sätt samverka med barn och familjer utifrån deras unika situation. Forskning och utvärdering av arbetssätt, metoder och instrument skall uppmuntras. Arbetsklimatet skall präglas av respektfullt bemötande, delaktighet och öppenhet Med de extra medel som tilldelats kommer vi att bygga upp verksamheten för skolbarn och barn i de yngre tonåren samt rikta resurser till barn med DAMP/ADHD vid ytterligare någon enhet. Endast med ytterligare utökning av resurserna kan vi ge insatser till hela målgruppen vid alla enheter, åtgärda de köer som finns till vissa utredningar, ge tillräckliga insatser även till barn i de äldre tonåren samt erbjuda de behandlingsinsatser som vi har kompetens för men inte erbjuder på grund av rådande resursbrist. Ett arbetssätt som tydligt utgår från ett processtänkande beskrivs av handikappförvaltningen i : Eftersom fokus i råd och stöd insatsen är att ge brukaren stöd i dennes vardag är det inte möjligt att på förhand bestämma antalet timmar eller vilka yrkeskategorier som behövs för att genomföra uppdraget. Råd- och stödkontakten pågår oftast i brukarens liv, varför antalet besök och innehåll i insatsen också kan variera. Konti- nuitet i kontakten blir en viktig framgångsfaktor som också påverkar kvaliteten. Arbetsprocessen i råd och stöd Brukarens delaktighet i planeringen och genomförandet av insatser betonas särskilt i handikappreformen Samsyn angående brukarens svårigheter och ett gemensamt tillvägagångssätt för att bearbeta dessa är centrala inslag i denna process. Efter en diskussion i arbetslaget utses en ärendeansvarig som tar på sig huvudansvaret. Denna person tar kontakt med brukaren eller före- trädaren inom . Detta steg kallas internt för kartläggning. Det är viktigt att betona att detta ord här inte syftar på att brukaren blir kartlagd av verksam- hetens företrädare. Det centrala är att vi tillsammans med brukaren gör en gemensam genomgång av de resurser, behov och önskemål som finns såväl hos brukaren som i den omgivande miljön. Det är alltid brukarens perspektiv som är utgångspunkten i kartläggningen. Fokus i den vidare planeringen är brukarens egen upplevelse och värdering av livssituationen. Resurserna i brukarens livssituation, det vill säga de områden som fungerar väl, är också viktiga att lyfta fram i kartläggningen. En ytterligare aspekt är att försöka fånga vilka strategier brukaren använder för att lösa problem att få vardagen att fungera I detta steg sker ett samarbete som präglas av integritet och respekt för brukarens unika upplevelse och perspektiv. Den professionelles kompetens och kunskap om insatser som kan möjliggöra ökad del- aktighet och tillfredsställelse i livssituationen anpassas utifrån bruka- rens behov. Det är inte den specifikt professionella bedömningen som avgör vilken inriktning insatserna tar. Det är heller inte enbart bruka- rens önskan om specifika insatser som avgör. I samarbete försöker den professionelle utifrån sin kompetens hitta ett förslag som brukaren kan ta ställning till En sammanfattning och prioritering görs slutli- gen tillsammans med brukaren kring behoven och vilka områden som skall prioriteras för stödinsatser. Efter det att brukaren och den professionelle kommit överens om innehållet i planeringen dokumen- teras planen för råd- och stödinsatserna skriftligt Nästa steg innebär att insatserna genomförs enligt råd- och stöd- planen. Lämplig yrkeskategori utför insatserna. Insatserna ges i bruka- rens vardagsmiljö och inriktas på de livsområden som valts ut. Sam- verkan sker också med andra aktörer. Men endast på uppdrag av bru- karen eller företrädaren. Planen följs upp regelbundet minst en gång . Brukare och professionella utvärderar tillsammans i vilken mån de insatser som genomförts lett till önskad förändring eller inte. Uppföljningen omfattar också en planering framåt, ibland relaterat till andra väsent- liga livsområden som brukaren vill förändra. Råd- och stödverksamheten har även fastställt vilka kvalitetskrav som kan ställas i de olika stegen i arbetsprocessen både utifrån bruka- rens och verksamhetens synvinkel Rätt typ av insatser handlar som tidigare beskrivits om fokus på vad brukaren vill prioritera. Kvalitets- säkringen av insatserna utifrån brukarens perspektiv är som vi ser det en tillämpning av handikappreformens visioner om brukarens del- aktighet och inflytande Arbetsmodellen i har ett tydligt samband med WHO:s definitioner av olika hälsorelaterade begrepp: I arbetet med att försöka beskriva och avgränsa våra insatser har vi också försökt att använda oss av WHO:s definitioner av olika hälso- relaterade begrepp. I den senaste versionen av ICF/ICIDH-2 används följande modell för att beskriva sambandet mellan Funktion (Body functions and structure), Aktivitet (Activity) och Delaktighet (Parti- cipation) Begränsningar i funktioner/kapaciteter/egenskaper hos individen Begränsad förmåga för individen att effektivt samspela med miljön för att kunna utföra aktiviteter/ handlingar Begränsade möjligheter för individen att fungera i olika livssituationer Personer med olika typer av funktionshinder kan erbjudas insatser som avser att antingen minska funktionsbegränsningar, minska akti- vitetsbegränsningen eller öka delaktigheten. Dessa insatser har olika fokus, innehåll, metodik och former för utvärdering. Eftersom de insatser som erbjuds inom Råd och Stöd syftar till att anpassa eller kompensera för de svårigheter som uppstår för individen i samspelet med miljön, överensstämmer deras fokus med Aktivitets- och delaktighetssfären i ICF. De insatser som verkställs (kartläggning, målsättning, intervention och uppföljning) skall befinna sig inom Aktivitets- och delaktighetssfären. Insatser som har som primärt mål att bibehålla/utveckla funktioner/kapaciteter hos individen definieras på annan nivå. Därmed är de inte insatser som bör verkställas inom Råd och Stöd. Även när man arbetar inom Aktivitets och delaktighets- sfären kan man givetvis också påverka och utveckla individens egna förutsättningar och kapacitet. Detta är då mer en sekundäreffekt av insatsen I arbetar LSS råd och stödteam i /också med en modell som man anser stämmer väl överens med WHO´s nya klassifikation: Av tradition finns det en dragkamp i samhället mellan synsätten där personer med funktionshinder å ena sidan är objekt för omhänder- tagande (som HSL till stor del fortfarande står för) och å andra sidan är delaktiga med större självbestämmande och inflytande (ex LSS). Därför har vi som arbetar inom LSS Råd och Stöd en särskilt viktig uppgift att verka för att främja det senare och stå för en bredare syn på individens livssituation och möjligheter. Samverkan med andra samhällsaktörer är viktig för att på lång sikt påverka kunskap om och attityder till personer med funktionshinder. Konkret kan Råd och stöd enligt LSS inriktas och utformas: Att via mötet med den enskilde eller dennes anhöriga försöka ta reda på hur den enskilde förstått sin livssituation och därigenom, bekräfta, lyfta fram förståelsen för hur vardagslivet fungerar i samverkan med omgivningen Att därigenom underlätta för den enskilde att kunna formulera eller uttrycka de behov som den enskilde upplever i sin situation Att bistå den enskilde till att sortera och prioritera sina behov för att kanalisera behoven av insatserna så att de blir realistiska och genomförbara Att stödja och stärka den enskildes självkänsla i mötet med hälso- och sjukvården, myndigheter och andra samhällsaktörer (process- inriktat myndiggörande arbete) Att arbeta med funktionshindrets konsekvenser innebär att definiera människor som unika personer i en social kontext eller sammanhang Det synsätt som vi utvecklat stämmer väl överens med WHO´s nya klassifikation International Classification of Functioning, Disability and Health med förkortningen ICF (2001) Utgångspunkten för vår råd- och stödverksamhet överensstämmer till stor del med den sociala modellen (ICF, sida 16) där funktions- hindret ses mera som ett socialt skapat problem och är en fråga om individers integrering i samhället. Råd- och stödinsatserna riktar sig mot att främja personers möjligheter till självbestämmande, aktivitet och delaktighet i den kontext personen lever och verkar. Ingår inte i råd och stöd. För att förtydliga innehållet i råd och stöd beskriver de flesta dokumenten även vad som inte ingår i insatsen råd och stöd och på vilka grunder en begäran kan avslås. Råd och stöd är inte någon form av omvårdnad. Ingenting som innebär praktisk hjälp i form av personlig service och omhänder- tagande är att betrakta som råd och stöd enligt LSS § 9.1 Råd och stöd är inte att skriva och underteckna partsinlagor åt brukaren eller dennes anhöriga i överklagningsärenden till Läns- rätt/Kammarrätt/Regeringsrätt Råd och stöd är inte att allmänt undervisa personal i grupp- bostäder/motsvarande i beteendefrågor. Detta skall dock särskiljas från personalens rätt till handledning i situationer som är att hän- föra som indirekt stöd till brukaren Råd och stöd är inte att ge sjukvårdande behandling eller psyko- terapi. På motsvarande sätt beskrivs genom uppräkningar vilka skäl som gör att en begäran om råd och stöd kan avslås. Exemplet är hämtat från läns landsting. att personen inte tillhör personkretsen att personen ej har behov av råd och stöd att personen visserligen har behov av kompletterande expertstöd, men att detta behov tillgodoses genom ordinarie vårdorganisation enligt HSL (Viktigt! Detta måste man i så fall kunna visa!) att den efterfrågade insatsen ej kan definieras som råd och stöd enligt LSS utan är att betrakta som till exempel hälso- och sjuk- vård, exempelvis behandling av läkare. I beskriver vuxenverksamheten sina inskränkningar av insatsen på följande sätt: Råd- och stödinsatsen innehåller också vissa avgränsningar. Kontinu- erlig träning av funktioner och/eller färdigheter ses inom handikapp- förvaltningen som i första hand habiliterande/rehabiliterande eller pedagogiska insatser och skall således inte verkställas av Råd och Stöd. Ofta är dock råd- och stödinsatsen nödvändig för att visa på att det finns ett sådant behov och hur habilitering/rehabilitering bör läggas upp för att nå sitt syfte. Av samma skäl har sjukvårdande behandling på funktionsnivå inte erbjudits som råd- och stödinsats. Om personer med stora och var- aktiga funktionshinder behöver och vill ha denna typ av insatser är det givetvis hälso- och sjukvårdens ansvarsområde på samma sätt som för alla andra människor. Råd- och stödinsatsen fokuserar på att ge expertinsatser i en livssituation som kan vara svår och komplicerad. kan denna komplicerade situation bero på att brukaren inte får de habiliteringsinsatser denna behöver från hälso- och sjukvården. Detta innebär i praktiken att arbetet inriktas mot att i nödvändiga fall hjälpa brukaren att etablera en kontakt med exempelvis primärvården eller kommunens habilitering/rehabiliteringsverksam- heter. En annan avgränsning innebär att Råd och Stöd inte ges som verk- samhetsstöd/handledning till personal i gruppbostäder och på dag- center vilket varit vanligt tidigare Om däremot den enskilde bruka- ren och dennes företrädare vill att personal inom råd- och stödverk- samheten skall träffa personalgruppen för att ge stöd och handleda personal med utgångspunkt från den enskilde brukarens specifika behov, görs detta utifrån de uppställda mål och önskemål som bruka- ren uttryckt. Denna form av konsultation och stöd till brukaren kan med fördel ges när brukaren är närvarande och deltar. Råd och stöd till anhöriga och kringpersoner Som framgått av en del av tidigare beskrivningarna av innehållet i råd och stöd finns det många styrdokument som ger anhöriga rätt till delar av insatsen råd och stöd. Ofta inkluderar denna rätt andra viktiga personer i brukarens närmiljö. Råd och stöd kan även ges till föräldrar och syskon till den funktions- hindrade, liksom till personal i till exempel gruppbostad i deras arbete med den enskilde Råd och stöd ges förutom till individen själv också till anhöriga och berörda personer i omgivningen. Personer som är viktiga för dig, till exempel personliga assistenter eller annan personal som du träffar, kan få lära mer om ditt funktions- hinder och hur de kan hjälpa dig. Individuell plan nämns ofta i samband med beskrivningar av inne- hållet i rådgivning och annat personligt stöd. Under rubriken av insatsen skriver : För att underlätta samordningen av olika insatser kan den enskilde begära att få en individuell plan enligt LSS. I samband med att en insats beviljas enligt LSS kan den enskilde begära en Individuell plan. De principer som ligger till grund för LSS dvs självbestämmande och inflytande, tillgänglighet, delaktighet samt kontinuitet och helhetssyn gäller även för den individuella planen. Planen skall garantera ett reellt inflytande och full delaktighet i insat- serna. Planen kan utgöra ett samordningsinstrument där planerade och beslutade insatser skall framgå. Det är personen med funktionshinder som avgör vem/vilka som skall delta i planeringen liksom hur och av vem samordningen av insatserna skall ske. i gör en tydlig koppling mellan planen och råd och stöd när de skriver: Du som har beviljats rådgivning eller annat personligt stöd kan i sam- band med detta begära en individuell plan för insatserna. Planen skall utgå från Dina egna önskemål och skall vid behov samordnas med andra myndigheter. I beskrivningen av de olika stegen i beskrivningen av sin Arbets- process i råd och stöd använder vuxenverksamheten i begreppet Råd- och stödplan och skriver: Efter det att brukaren och den professionelle kommit överens om innehållet i planeringen dokumenteras planen för råd- och stödin- satserna skriftligt Nästa steg innebär att insatserna genomförs enligt råd- och stödplanen Planen följs upp regelbundet minst en gång . har som ett etappmål : Alla nytillkomna brukare skall ha en plan för insatser upprättad. av övriga aktuella brukare skall ha en plan för insatser upp- rättad. Information och uppsökande verksamhet. I samband med beskrivningar av ansvaret kring LSS och 9 § 1, råd- givning och annat personligt stöd tar många styrdokument upp huvudmännens ansvar för informationsspridning. I några fall finns också skrivningar kring uppsökande verksamhet. Information och kommunikation; Människor med funktionsnedsätt- ning har full information om rättigheter och service. Informationen ges i sådana former som gör den tillgänglig för människor med funk- tionsnedsättning. Stöd och service; Den uppsökande verksamheten fortsätter för att tillgodoses behovet av expertstöd enligt LSS. och kommunerna har som myndigheter skyldighet att informera om gällande lagstiftning samt säkerställa samverkan mellan olika huvudmän. Samverkan/dialog med brukarorganisationerna före- kommer i olika sammanhang. skall informera; skall informera enskilda, deras företrädare och brukarorganisationerna om de möjligheter lagen ger. Det är särskilt viktigt med informationsinsatser som riktas till per- soner som med anledning av sitt funktionshinder inte har möjlighet att själva söka information och bevaka sin rätt. LSS-enheten har till uppgift; Att ge information om LSS till lands- tingets innevånare. (Hjälpmedel/Habilitering, ) Vad är råd och stöd enligt LSS; Den enskilde skall själv begära den insats han eller hon behöver, men huvudmannen har ett ansvar att erbjuda och informera om rättigheter och möjligheter. Information och uppsökande verksamhet bör vara viktiga områden för handikapp- förvaltningens experter. Samordning av insatser ingår ofta som en del i insatsen rådgivning och annat personligt stöd. I några fall beskrivs också en funktion som samordnare knuten till insatsen. gemensamma policy för landsting och kommun har en riktlinje om samordning: Riktlinje 3 Samordning av råd, stöd, omsorg, vård och behandling för barn och ungdomar med funktionshinder. Dessa riktlinjer fokuserar på samordning av insatser för barn och ungdomar med sammansatta funktionshinder, dvs behov av insatser från olika verksamheter eller huvudmän. Alla barn med funktionshinder har rätt till hjälp med samordning av samhällets insatser Barnet och dess vårdnadshavare har rätt till en namngiven ansvarig samordnande handläggare för hjälp med samordning Om vårdnadshavare så önskar, skall en samordnad plan för insatser upprättas – barnets/ungdomens plan Varje sådan plan skall utarbetas i samråd med barnets vårdnadshavare har knutit en Hjärnskadekoordinator till sin vuxen- habilitering: har verksamheten utökats med en tjänst som hjärnskade- koordinator. Hjärnskadekoordinatorn har som målgrupp personer som drabbats av en förvärvad hjärnskada i vuxen ålder (20 ). Utgångspunkten i koordinatorns arbete är den enskildes och närståen- des behov och önskemål om insatser. Koordinatorn fungerar som en länk mellan den enskilde, aktuella vårdgivaren och olika samhällsorgan. I vuxenverksamhet finns funktionen ärendeansvarig som en del ar arbetsprocessen i råd och stöd; Efter en diskussion i arbetslaget utses en ärendeansvarig som tar på sig huvudansvaret Den ärendeansvarige ses som en representant för hela arbetslaget. , Policy för tolkning av rådgivning och annat personligt stöd enl. LSS (§9:1), . PM om ändrad policy för rådgivning och annat personligt stöd enligt LSS och habilitering. Program 1999 2002, för att tillförsäkra människor med funktions- nedsättning delaktighet och jämlikhet, . , Barn och ungdomar som behöver särskilt stöd från såväl kommunen som – BUS. Gemensam policy med riktlinjer i , gäller för perioden – . Rådgivning, stöd och behandling, Habiliteringsverksamheten i läns landsting, Mål, innehåll, omfattning 2003 Policy om rådgivning och annat personligt stöd enligt LSS § 9.1, Policy för habilitering av barn och ungdomar, . Policy för handläggning av råd och stöd enligt LSS § 9.1 inom , . Råd och stöd – en insats enligt LSS, informationshäfte från Habilite- ring och hjälpmedel, 1999 reviderad . Mål och Strategier 2002, Habilitering och Hjälpmedel, . Rådgivning och annat personligt stöd. Beslut , reviderad 1999 och 2002. i län, Habilitering och Hjälpmedel, 2002. Riktlinjer för Rådgivning och annat personligt stöd jml §9.1 LSS, , Medicinsk service, Liten handbok om Råd och stöd enligt LSS, . Bilaga 10 SOU 2004:103 Habiliteringsstyrelsen, Policydokument Rådgivning och annat personligt stöd enligt LSS, . (Dokumentet har ej för- nyats/reviderats) Policydokument – avseende rådgivning och annat personligt stöd enligt LSS § 9.1. i , POLICY, LSS Lag om stöd och ser- vice till vissa funktionshindrade, Råd och Stöd – en rättighet för ett jämlikt och värdigt liv, Vårt ansvar för funktionshindrade – information till vårdpersonal om råd och stöd enligt LSS, Råd och stöd, LSS Här får du som är funktionshindrad veta vad kan hjälpa dig med, Politisk och administrativ organisation av habilitering och råd och stöd, 1995 Råd och Stöd – en rättighet enligt LSS för Dig med stora funktions- hinder. informerar, 2003. , Handikappolitiskt program 2000–2003. Program för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet, . i , Rådgivning och annat per- sonligt stöd enligt LSS – gemensamt dokument för handikapp- förvaltningen i , i , Råd och Stöds grundidéer – från reformintention till praxis i , Vuxenverksamheten Råd- givning och annat personligt stöd enligt LSS, , 2003 LSS råd och stöd team, /Råd och stöd enligt LSS, 2002- 09-12 Hjälpmedel/Habilitering, LSS-enheterna och Hälsing- land, Verksamhetsplan . , socialförvaltningen, , socialförvalt- ningen.