sou · GSB3123 · 2005-01-01 00:00:00 — Inom hälso- och sjukvården behandlas ofta personuppgifter av känsligare art. Av bl.a. den anledningen finns det särskild lagstift- ning som reglerar under vilka förutsättningar personuppgifter be- handlas inom vården. Den närmare regleringen av automatiserad behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården åter- Övrig rättslig reglering av betydelse finns bl.a. i lagen (1998:543) om hälsodataregister (hälsodata- registerlagen) och lagen (1998:544) om vårdregister (vårdregister- lagen). pågår en bred översyn av personuppgiftsbehand- lingen inom hälso- och sjukvården. Denna översyn genomförs av den s.k. patientdatautredningen (S 2003:03). Enligt direktiven för utredningen ska den särskilda utredaren se över hur behandlingen av personuppgifter inom hälso- och sjukvården regleras samt lämna förslag till en väl fungerande och sammanhängande reglering av området (Dir. 2004:95). Utredaren ska redovisa uppdraget . I övrigt kan nämnas att för ett register över leg- itimerad hälso- och sjukvårdspersonal (HoSP). Registret har funnits och började databearbetas . Registret är inte särskilt författningsreglerat, utan förs med stöd av personuppgiftslagen. förs ett s.k. vårdgivarregister av . Alla som bedriver verksamhet på hälso- och sjukvårdens område och som står under tillsyn är skyldiga att anmäla detta till styrelsen. Registret används för tillsyn och forskning samt för framställning av statistik. Bestämmelser om detta register åter- finns i LYHS (6 kap. 20–22 §§). 4.2Skolverkets tillsyn av s.k. kompletterande ut- bildningar Genom Statens skolverks tillsyn över utbildningar som bedrivs av huvudmän utanför det offentliga utbildningssystemet, s.k. komp- letterande utbildningar, har myndigheten skaffat sig kunskaper om sådana utbildningar i alternativ- eller komplementärmedicin. Skolor som bedriver utbildning på gymnasienivå eller eftergymnasialnivå har nämligen möjlighet att efter ansökan få statlig stöd, bl.a. i form av att utbildningen ställs under tillsyn. Ett sådant stöd möjliggör också för utbildningsanordnaren att kunna undantas från den skatteplikt som generellt gäller vid erbjudande av bl.a. utbildningstjänster (jfr 3 kap. 8 § mervärdesskattelagen [1994:200] samt prop. 1996/97:10 s. 21 och prop. 1998/99:110 s. 40 ff). Bestämmelser om statligt stöd för kompletterande utbildningar finns i förordningen (2000:521) om statligt stöd till komplett- erande utbildningar. I betänkandet Fristående utbildningar med Övrig rättslig reglering av betydelse statlig tillsyn inom olika områden SOU 1998:11 samt prop. 1998/99:110 finns de bakomliggande motiven till denna förordning beskrivna. Närmare innebär förordningen om statligt stöd till komplett- erande utbildningar följande. En utbildningsanordnare har möjlig- het att få statligt stöd genom att utbildningen -ställs under statlig tillsyn, -förklaras berättiga eleverna till studiestöd enligt studiestöds- förordningen, om utbildningen är värdefull från nationell synpunkt, eller -berättigar till statsbidrag, om utbildningen är särskilt värde- full från nationell synpunkt. (1 § första stycket) Sådana utbildningar som får statligt stöd kallas kompletterande ut- bildningar (1 § andra stycket). Statligt stöd lämnas till utbildning som bl.a. utgör ett kom- plement till gymnasieskolan eller har lägst genomgången gymnasie- skola, motsvarande utbildning eller viss yrkeserfarenhet som antag- ningskrav. Statligt stöd lämnas dock inte till sådan utbildning som står under statlig tillsyn som utövas av (2 §). I förordningen anges närmare vilka krav som ställs på den ut- bildning som vill få statligt stöd. Grundkraven är bl.a. att utbild- ningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demo- kratiska värderingar samt att var och en som verkar inom utbild- ningen ska främja aktning för varje människas egenvärde och re- spekt för vår gemensamma miljö. De som verkar inom utbild- ningen ska särskilt bl.a. främja jämställdhet mellan könen. (7 § första stycket) Ett ytterligare grundläggande krav på utbildningen är att den ska vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund eller på beprövad erfarenhet (7 § andra stycket). Det finns inte i förordningen eller förarbetena närmare utvecklat vad dessa krav innebär i detta sam- manhang. Det kan noteras att grunderna vetenskaplig eller be- prövad erfarenhet i detta sammanhang är alternativa, dvs. båda kriterierna behöver inte vara uppfyllda (jfr utformningen av motsvarande kriterier i 2 kap 1 § LYHS). För att stå under statlig tillsyn – som utövas av – krävs utöver vad som angetts att utbildningen har en omfatt- ning om sammanlagt minst lärar- eller handledarledd Övrig rättslig reglering av betydelse undervisning under högst och att huvudmannen för utbild- ningen 1.har en godtagbar plan som beskriver utbildningens innehåll och mål samt hur målen ska förverkligas, 2.har en ansvarig person som leder utbildningen, 3.har fastställda inträdesvillkor och urvalsgrunder som är godtag- bara i förhållande till utbildningens nivå och inriktning, 4.har kompetenta lärare och handledare, 5.ger eleverna betyg eller intyg som beskriver utbildningens inne- håll och de uppnådda målen efter avslutad utbildning, och 6.endast tar ut elevavgifter som bedöms skäliga i förhållande till utbildningens karaktär. (8 §) Kraven för att en utbildning ska förklaras berättiga eleverna till studiestöd enligt studiestödsförordningen, ställs högre än för att enbart stå under statlig tillsyn. En grundförutsättning till att börja med är att den anses värdefull från nationell synpunkt. I förord- ningen finns närmare angivet vad som avses med denna förut- sättning (4 §). Utöver detta krävs att ovan angivna krav är upp- fyllda och att den står under statlig tillsyn. Vidare måste utbild- ningen ha en omfattning om minst lärar- eller handled- arledd undervisning under minst fyra sammanhängande månader. Därutöver ställs ytterligare krav på huvudmannen och den orga- nisation som finns knutet till utbildningen (9 §). Som nämnts, kan en utbildning under vissa förutsättningar även få statsbidrag. Kraven för att få sådant bidrag är höga. Här är en grundförutsättning till att börja med att utbildningen ska anses vara särskilt värdefull från nationell synpunkt (jfr 5 §). Samtliga tidigare nämnda krav ska därutöver vara uppfyllda. Till detta kommer att utbildningen ska ha en omfattning om minst lärarledd eller handledarledd undervisning och att utbildningen varar (10 §). Den utbildningsanordnare som önskar få statligt stöd ansöker om detta hos , som sedan beslutar om statlig tillsyn, studiestödsberättigande och om statsbidrag (12–14 §§). Beslut om enbart statlig tillsyn kan begränsas till att avse en bestämd tid (16 § första stycket). Övriga stöd – studiestödsförklaringen samt beslut om statsbidrag ska begränsas till att avse en bestämd tid, dock högst (16 § andra stycket). Verket får besluta att statligt stöd ska upphöra, om utbildningen inte längre uppfyller kraven eller Övrig rättslig reglering av betydelse huvudmannen inte iakttar sina skyldigheter enligt förordningen (24 §). Verkets beslut i fråga om tillsyn får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol (25 §). Som nämnts utövas den statliga tillsynen av . Om det krävs särskilda kunskaper och erfarenhet för att kunna utöva till- syn, ska begära hjälp av annan myndighet (21 §). De kompletterande utbildningarna, som beviljats stöd av , finns intagna i (SKOLFS 2004:21). Inom området för AKM har ett antal utbild- ningar ansökt och blivit beviljade statligt stöd genom att de ställts under tillsyn. framgår att inom området för hälsa och friskvård står f.n. 20 utbild- ningar under tillsyn. En utbildning har även beviljats s.k. studiestödsberättigande (jfr 1 §).