sou · GSB360 · 2005-01-01 00:00:00 — Nedan anges inom parentes vilket departement och vilken myndig- het som svarar för representationen. Genforskning och bioteknik (Utb.dep., ) Informationssamhällets teknik (Näringsdep., ) Nanoteknik, multifunktionella material och nya produktions- processer (Näringsdep., ) Flyg- och rymdteknik (Näringsdep., , Rymdstyrel- sen) Livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet (Jordbruksdep., Formas) Hållbar utveckling och globala förändringar (Miljö- och när- ingsdep., Formas, , ) Medborgare och styrelseformer i ett öppet europeiskt kun- skapssamhälle (Utbildningsdep.,). Förutom de tematiska forskningsområdena finns även ett område som benämns Särskild verksamhet inom bredare forskningsområ- den. Detta innehåller tre delar: att förutse EU:s tekniska och veten- skapliga behov (), särskilda forskningsåtgärder för små och Beskrivning av nuvarande nationell organisation medelstora företag och särskild verksamhet för internationellt sam- arbete. Den horisontella kommittén behandlar frågor inom detta område. Inom det andra blocket, Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet, finns kommittéer för Forskning och innovation (Näringsdep., ) Forskarrörlighet () (Utbildningsdep., Vetenskaps- rådet) Forskningsinfrastruktur (Utbildningsdep., ) Vetenskap och samhälle (Utbildningsdep., ) Den tredje delen av ramprogrammet, som är den budgetmässigt minsta, är Att förstärka grunden till det europeiska området för forsk- ningsverksamhet. Koordinering mellan nationella forskningsprogram (ERA- NET) och Utveckling av forsknings- och innovationspolicy. Detta program styrs genom den horisontella kommittén. Inom programmens tematiska delar finns särskilda arbetsprogram (work programme). Det är i dessa arbetsprogram som förutsätt- ningarna ges för ansökan om stöd till forsknings- och utvecklings- projekt inom respektive område. För fullständigheten skull bör i detta sammanhang även nämnas att ett rådgivande organ finns på övergripande nivå inom EU för att diskutera samarbete inom området forskning och teknisk utveck- ling, Scientific and (). Inom CREST behandlas frågor inom ett vidare område än EU:s rampro- gram för forskning. CREST fungerar som ett stöd för både Minis- terrådet och Kommissionen. Ordförande för är generaldi- rektören för Generaldirektoratet för forskning. Kommittén träffas som regel högst sex gånger per år4. representeras i CREST av chefstjänstemän från utbildnings- och näringsdepartementen. 4 European union, Scientific and () Rules and Pro- cedures. (CREST/1211/3/96 REV 3). Beskrivning av nuvarande nationell organisation har som EU-medlem deltagit fullt ut i arbetet i program- kommittéerna sedan starten av det fjärde ramprogrammet . Enligt beslut i kommissionen representeras varje land av en leda- mot och en expert i programkommittéerna. Formellt sett råder ingen begränsning för hur många ledamöter ett land kan sända till kommittémötena. Kommissionen ersätter dock endast resekostna- den för två personer, en ledamot och en expert från varje land. Organisationen av den svenska representationen i program- kommittéerna inom ramprogrammen har förändrats under åren.5 Inför det fjärde ramprogrammet utsåg regeringen s.k. huvudan- svariga myndigheter för utvecklingssamarbetet mellan och EU. Dessa var (), Humanistisk-sam- hällsvetenskapliga forskningsrådet (), Medicinska forsk- ningsrådet (MFR), Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), (), (), Styrelsen för u-landsforskning (SAREC), Skogs- och jordbruksforskningsrådet (), (), () och (). De huvudansvariga myndighe- terna skulle svara för information till forskare mm, service och hjälp till svenska deltagare och uppföljning och utvärdering av svenskt deltagande. Regeringen inrättade även Rådet för forsk- nings- och utvecklingssamarbete med EG , senare mer be- kant som EU/. Rådet fick en samordnande roll. Svenska ledamöter i EG:s rådgivande kommittéer eller styrkommittéer för de olika programmen inom ramprogrammet skulle från och med det fjärde ramprogrammet utses av Rådet. skulle kalla de svenska representanterna i de olika programkommittéerna till regelbundna möten och vidta åtgärder för att åstadkomma er- forderlig koordinering.6 De huvudansvariga myndigheterna skulle svara för att deltagande i programmen harmonierade väl med övrig nationellt finansierad forskning inom området. Myndigheterna skulle även verka för att fick bästa möjliga nytta av programmet. 5 Beskrivningen av det svenska kommittédeltagandet under fjärde och femte ram- programmen grundas i stor utsträckning på : deltagande i EU:s programkommittéer för forskning. 6 Regeringsbeslut 10 , Dnr 2015/92. Bilaga till regeringsbeslut nr. Bilaga till regeringsbeslut , nr 23. PM Huvudansvariga myndigheter för forsk- ningssamarbetet mellan och EU. Beskrivning av nuvarande nationell organisation kunde ske genom information och service till aktuella eller potenti- ella svenska deltagare i samarbetet, och genom att svara för att deltog i programkommittéer, expertpaneler etc. Goda för- bindelser och snabb avrapportering sågs i detta sammanhang som viktigt. Myndigheterna gavs även möjligheter att främja svenskt deltagande genom att finansiera förprojekt, resor m.m. Myndighe- terna skulle även stödja och medverka i Rådets verksamhet. Myn- digheterna fick också en roll som sammankallande för en lednings- grupp inom respektive program där deltog. Myndigheterna och Rådet fick i uppdrag att i samverkan utveckla och föreslå lämp- liga variabler för uppföljning av det svenska deltagandet i pro- grammet.7 EU/fick ansvaret för att utse två svenska represen- tanter till varje kommitté inom fjärde ramprogrammet inom EU. Representanterna skulle utses i samråd med berörda huvudansva- riga myndigheter8. Ledamöterna kom att utgöras av tjänstemän på dessa myndigheter. Ett skäl för denna ordning var att kommittéle- damöterna skulle få en naturlig och nära koppling till den egna myndighetens verksamhet inom respektive område9. EU/hade under fjärde ramprogrammet en samord- ningsroll, vilket medförde att de arrangerade möten mellan kom- mittéledamöter och svenska representanter i Kommissionens Advi- sory Groups, samt mellan kommittéledamöter och handläggare vid universitet och högskolor. Rådet utarbetade även riktlinjer för kommittéarbetet. Även ledning bjöd vid olika tillfällen in till gemensamma möten med kommittéleda- möterna för orientering om och diskussion av allmänna riktlinjer. I samband med införandet av det femte ramprogrammet för åren 1998–2002 beslutade regeringen om vissa förändringar av den ovan beskrivna organisationen10. Enligt beslutet skulle huvudansvarigt departement lämna förslag på en ledamot till respektive program- kommitté till . Den andra representan- ten, dvs. experten i programkommittén, skulle utses av Utbild- ningsdepartementet i samråd med respektive myndighet. Nomine- ringen av ledamöterna skulle därefter slutligt fastställas av chefen 7Regeringsbeslut 06 16, nr 23. 8SFS 1994:1093, 2§. Förordning om ändring i förordningen (1992:816) med instruktion för Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EG (utfärdad ). 9Gunnar : deltagande i EU:s programkommittéer för forskning. PM 2002- 11-08. 10U1999/977/F, bilaga till regeringsbeslut , nr 8 Beskrivning av nuvarande nationell organisation Ordningen innebar att det var tjänstemännen som personer som utsågs. Detta ledde till en del trassel inom myndigheterna som inte hade fått någon anslagspost i budgeten för kostnaderna för uppdraget. Inför det sjätte rampro- grammet beslutade därför om en något annorlunda ordning.11 I nuvarande ordning utser regeringen ansva- rigt departement och ansvarig myndighet. Den ansvariga myndig- heten utser i sin tur experter till respektive delprogram. Departe- menten utser vilka tjänstemän som skall vara ledamöter i respektive delprogram. Namnen på de utsedda ledamöterna och experterna beslutas sedan i ett regeringskanslimöte. Uppgifterna sänds till Ut- rikesdepartementet som överför ärendet till ambassadören vid den svenska representationen i . Ambassadören meddelar i ett brev Kommissionen vilka personer som ska representera . Ledamöterna från departementen ska enligt riktlinjerna delta ak- tivt i programkommittéerna, inte nödvändigtvis vid varje möte, men alltid då politiska, övergripande eller för särskilt vik- tiga frågor står på dagordningen. Experterna från myndigheterna ansvarar för att representera forskarsamhället inom området. Pro- gramkommittéledamöternas uppgift är att på regeringens vägnar framföra synpunkter. I den mån det förekommer skrivna inlägg, som är av övergripande politisk betydelse, från experter eller ledamöter skall dessa beredas med Regeringskansliet.12 Ledamoten i programkommittén är, enligt riktlinjerna, samman- kallande och ordförande i den nationella beredningsgruppen samt svarar för den slutliga instruktionen inför programkommittémötet. Vid mötet i programkommittén är det främst ledamotens ansvar att föra talan. Experten i programkommittén bistår med sakkunskap, informa- tion och underlag inför beredningsgruppens möten. Experten an- svarar även för utarbetande av underlag till instruktioner och skri- ver rapporter från beredningsgruppens möten. I uppdraget ingår även att ansvara för att minnesanteckningar upprättas från varje möte samt att dessa och mötets dagordning delges ansvarig person för ramprogrammet vid Forskningspo- litiska enhet. Experten ansvarar också för att vidarebefordra den information som lämnats vid programkommittémötet till 11U2002/3595/F. 12Tygård, : Stöd för ledamöters och experters arbete i det sjätte ram- programmets programkommittéverksamhet. Beskrivning av nuvarande nationell organisation Experten skall även samarbeta med EU/när det gäller statistikuppgifter. Experten skall ha kontakt med den som är nationell kontaktperson (NCP) för området för att snabbt sprida information om aktiviteter och information som lämnats på programkommittémötena. I expertens uppdrag ingår även att svara på frågor från forskarsamhället om utlysningar, resultat etc. Deltagarna i de nationella beredningsgrupperna ska bidra med kunskap i de sakfrågor som behandlas vid programkommittéernas möten samt med perspektiv på forskningens relevans mm. De ska även delta i utarbetandet av instruktioner inför programkommit- témötena samt – i samverkan med EU/– i uppföljning och utvärdering av ramprogrammet och i informations- och kon- taktinsatser inom ramen för respektive myndighets ansvarsområde. Det framgår vidare av regeringsbeslutet att beredningsgruppen som regel ska mötas inför varje möte med programkommittén och dess underkommittéer. kan beskrivas som styrorganet för pro- grammet. Arbetsprogrammet för det tematiska området tas fram av Kommissionen med hjälp av utvalda medlemmar i s.k. . Kommissionen utser självständigt, utan samråd med med- lemsländerna, dessa experter. Arbetsprogrammet ska emellertid formellt godkännas av programkommittén. En kvalificerad majori- tet i programkommittén kan stoppa Kommissionens förslag till beslut. I sådana fall går frågan vidare till . Medlemsländerna har tillfälle att i kommittén diskutera kom- mande utlysningar och ansökningsomgångar. De ansökningar om projekt som kommer in granskas emellertid inte av kommittén. Granskningen sker av särskilda granskare, experter, i utvärderings- paneler. Dessa bedömer om projekten uppfyller kraven för kvalitet, forskningens relevans i förhållande till målen för arbetsprogrammet och formella kriterier för ansökan. Dessa medverkar även i konse- kvensanalyser och rekommendationer för kommande utlysningar. Utvärderingspanelerna består av forskare och personer med sär- skild expertkompetens från medlemsländerna. Varje land kan no- minera granskare till Kommissionens databas för detta ändamål. De projekt som passerat denna granskning skall därefter beslutas i programkommittén. Detta sker oftast buntvis. Projekten diskute- ras mycket sällan i programkommittén. Efter godkännande i pro- gramkommittén tar Kommissionen det slutgiltiga beslutet. Det går knappast att i kommittéarbetet argumentera för en ansökan före en annan om inte formella fel har begåtts. Beskrivning av nuvarande nationell organisation tet som gäller. Däremot diskuteras principerna för hur man ska lösa problem med översökning, dvs. att det finns fler godkända projekt än det finns resurser till. En viktig strategisk funktion för ledamö- terna i sådana situationer är att i diskussioner utanför kommitté- mötet hitta länder att liera sig med för att driva en linje. bildade en s.k. programkommittégrupp bestående av ledamöter och experter från programkommittéerna. kallar till ge- mensamma möten för diskussion av gene- rella frågor och en svensk linje i förhandlingarna. Utbildningsde- partementet ansvarar för att synpunkter framförs i den horisontella kommittén inom ramprogrammet. Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU, vanligen benämnt EU/, har arbetat med att främja det svenska deltagandet i EU:s ramprogram för forskning och utveck- ling. EU/har tre huvuduppgifter: rådgivning och infor- mation samt uppföljning av deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling13. Rådet skall särskilt i samråd med och andra myndigheter främja svenskt delta- gande i EU:s program för forskning och teknisk utveckling (bilaga 2). Den primära målgruppen för EU/informations- och rådgivningsverksamhet är forskningsutförarna, dvs. universitet och högskolor, forskningsinstitut, branschorganisationer och företag. Även de forskningsfinansierande myndigheterna svarar för viss in- formation och rådgivning. EU/ansvarar även för analys- verksamheten, dvs. uppföljning och analys av det svenska deltagan- det i EU:s ramprogram. Den primära målgruppen för dessa analy- ser är den policyskapande nivån. Analysverksamheten beskrivs i nästkommande avsnitt under rubriken . Beskrivningen nedan av Rådets verksamhet grundas på doku- mentation som årsredovisningar, instruktioner för myndigheten, regleringsbrev, Rådets egna analyser av verksamheten, tidigare 13 SFS 2000:85 Förordning om ändring i förordningen (1992:816) med instruktion för Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EU. (utfärdad ). Beskrivning av nuvarande nationell organisation gjorda utvärderingar, liksom samtal och intervjuer med dess sty- relse, chef och övrig personal. Rådet skall ansvara för information och rådgivning till forskare, myndigheter, företag och övriga intressenter om programmen. I uppgiften ingår att samordna och genomföra utvärderingar av det svenska deltagandet i programmen och att ansvara för en databas om svensk medverkan i programmen. Rådet skall också pröva så- dana frågor om forskningssamarbetet inom EU som inte ankom- mer på regeringen eller någon annan myndighet.14 Vid inrättandet av Rådet 1992 svarade dåvarande () för kanslifunktionen. Rådet fick ett eget anslag . Rådet består av en ordfö- rande och nio ledamöter. Samtliga utses av regeringen16. För närva- rande finns vid i en kanslichef, som till- sätts av Rådet, en registrator, en administratör och sex handläggare. Vid Rådets kontor i arbetar två personer. En mer utförlig beskrivning av kontoret i följer nedan. Under det fjärde ramprogrammet hade Rådet, som tidigare framgått, en samordningsroll. Enligt dåvarande instruktion skulle Rådet efter hörande av berörd huvudansvarig myndighet utse svenska representanter i kommittéer för de olika programmen inom EG:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling.17 Dessa utsågs i dialog med de huvudansvariga myndigheterna. Denna uppgift upphörde emellertid när regeringen beslutade om en ny ordning för att utse representanter inom det femte rampro- grammet. Ansvaret för att utse ledamöterna överfördes då till Ut- bildningsdepartementet. Rådets verksamhet styrs till viss del av livscykeln i ramprogram- men. Efterfrågan på information är störst i början av ett nytt ram- program medan rådgivning och statistik- och analysverksamhet blir viktigare i ett senare skede. Verksamheten präglades följaktligen av att femte ramprogrammet avslutades och stängdes för ansökningar som information om det sjätte rampro- grammet och förberedelserna inför dess öppnande blev centrala 14Prop 2002/03:1, 2003/04:1. 15SFS 1994:1093.Förordning om ändring i förordningen (1992:816) med instruktion för Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete mellan och EG. Förordning om ändring I förordningen (1992:816) med instruction för Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbet mellan och EU. Förordning med instruktion för Rådet för forsknings- och utvecklingssam- arbete mellan och EG. Beskrivning av nuvarande nationell organisation uppgifter för Rådet. Av årsredovisningen framgår att myndighetens verksamhet med information och rådgivning samt statistik och analys omfattat många olika aktiviteter. Viktiga kanaler mot målgruppen är webbplatsen , tidningen och den elektroniska nyhetsservicen. Till webb- platsen finns kopplat ett elektroniskt prenumerationssystem för att snabbt sprida information om nyheter i ramprogrammet. Nyhets- brev skickas via e-post från respektive kontaktperson för de olika områdena i ramprogrammet. innehåller ny- heter och längre artiklar om sjätte ramprogrammet, svenskt delta- gande och EU-relaterade forskningsprojekt. Webbplatsen innehåller generella nyheter och specifika nyheter inom alla områden i ramprogrammet, kalenda- rium med egna och andras evenemang, grundinformation om varje område i ramprogrammet (områdets prioriteringar, länkar till sidor med delområden, nyheter, kalendarium, kontaktperson på EU/, övriga kontaktpersoner), information om hur man ansöker och regler för deltagande, statistik över svenskt deltagande och informationsmaterial. Rådets tryckta tidning utkommer normalt fyra–. Den innehåller nyheter och aspekter på rampro- grammet och lyfter fram EU-relaterad forskning, särskilt med svenskt deltagande. Inside skickas kostnadsfritt till alla prenume- ranter, ca 3 000 personer. Till detta kommer ca 1 000 ex som an- vänds vid Rådets kurser, konferenser och informationsdagar. Tid- ningen finns också att ladda ned från . Målgruppen är främst deltagare och potentiella del- tagare i ramprogrammet, vidareförmedlare samt aktörer på politisk nivå. För nyhetsbrev, tidning, inbjudningar till kurser m.m. finns ett register med prenumeranter som har valt dels vilka områden de är intresserade av, dels hur de vill ha informationen (elektroniskt och/eller den tryckta tidningen ). Registret består för närva- rande av totalt 3 500 personer. En uppdatering av registret gjordes inför det sjätte ramprogrammet. En analys av registret visar att den största intressegruppen är universitet och högskolor (), där- efter myndigheter (), följt av institut (), konsulter (), Beskrivning av nuvarande nationell organisation mindre och medelstora företag (), storföretag () och grup- pen övriga (). Rådets elektroniska nyhetsservice används av respektive NCP- person för att snabbt och enkelt gå ut med nyheter till sin mål- grupp (dvs. de som prenumererar på information om ett specifikt område). Dessutom används nyhetsservicen till att bjuda in till Rå- dets informationsdagar, kurser och konferenser. Nyhetsservicen har också ett mer övergripande och generellt nyhetsbrev via mail. Varje NCP-ansvarig tjänsteman sköter sina respektive nyhetsut- skick inom särprogrammen. Totalt skickade EU/ca 150 st. nyhetsbrev/nyhetsmail inklusive nyhetsbrevet från . EU/Brysselkontor distribuerar ett elektroniskt nyhetsbrev till samtliga EU-handläggare på univer- sitet och högskolor i . Brevet är kostnadsfritt och distribue- ras som regel en gång . En viktig del av EU/informationsverksamhet utgörs av konferenser, informationsdagar, kurser och föredrag. Dessa ak- tiviteter har som mål dels att öka den generella kännedomen om ramprogrammen, dels att erbjuda specifik utbildning i de mer praktiska och programspecifika delarna av ansökningsprocessen. arrangerar Rådet 1–2 ramprogramkonferenser, ett stort antal kursdagar och många informationsdagar. Dessutom deltar Rådets personal som föreläsare/rådgivare på evenemang arrange- rade av svenska universitet, högskolor, institut och regionala aktö- rer. arrangerade Rådet två ramprogramkonferenser och en konferens. Konferenserna tar vanligen upp utvärde- ringar av ramprogrammet, både i ett svenskt och europeiskt per- spektiv och ger framåtblickar mot kommande nya arbetsprogram och ansökningsomgångar. Dessutom brukar svenska koordinatorer för projekt delta och berätta om sina erfarenheter. Representanter från finns alltid på plats liksom NCP-ansvariga tjänstemän. 150–200 personer brukar delta i konferenserna. Delta- garna vid ramprogramskonferensen kom från följande organi- sationer: universitet och högskolor (), institut (), större företag (), mindre företag (), konsulter (), andra myn- digheter () samt press och övriga (). Rådet genomförde under både vintern/våren och senhösten för alla områden i ramprogrammet, de tematiska prioriterade områdena och de horisontella områdena. Beskrivning av nuvarande nationell organisation antal informationsdagar var ca 20 med över 1 000 delta- gare. Föreläsare var oftast NCP-ansvariga från Rådet, någon representant från , svenska pro- gramkommittéledamöter, svenska projektdeltagare, representanter från svenska myndigheter m fl. Rådet bedriver utbildning inom flera områden. Kursverksamhe- ten var mer omfattande jämfört med och 2001. Totalt antal kurstillfällen var 14. En kurs riktade sig särskilt till mindre företag, s.k. (), och handlade om de särskilda insatserna och . Denna halvdagskurs gavs fem gånger till fler än 100 deltagare. Kursen Att lyckas i sjätte ramprogrammet är en vidareutveck- ling av en tidigare endagskurs på olika teman till en tvådagarskurs. Kursens tonvikt lades på projektledning av de nya instrumenten Integrerade projekt och (Networks of Excellence) och juridiska frågor som regler för deltagande, modellkontrakt, konsortialavtal samt finansieringsfrågor. Kursen omfattade även vad man ska tänka på när det gäller konsortiebildning, ansök- ningsförfarande, utvärderingsprocessen samt kontraktsförhand- lingar. Denna tvådagarskurs var mycket efterfrågad och varje kurs- tillfälle blev snabbt fullbokat. Totalt antal deltagare var ca 150. De NCP-ansvariga svarar för rådgivningsverksamhet rörande ram- programmet och dess olika delar. Det handlar om information om arbetsprogram, utlysningar, ansökningstider, vad som är möjligt och inte möjligt att söka etc. Den rådgivning som EU/kostnadsfritt tillhandahåller kan delas upp i tre områden: Helpdesk-funktion; att finnas tillgänglig för att svara på frågor och att vid behov, vidarebefordra frågan till juridisk expertis eller NCP-ansvarig. Programrelaterade frågor; hanteras i huvudsak av NCP-ansva- rig som kan ge detaljinformation om ett program. Konsultationer; frågor som kräver omfattande tid och resurser. Ofta handlar det om avtalsvillkor eller andra juridiska frågor. Det kan även röra frågor om finansiering och kostnader. Beskrivning av nuvarande nationell organisation kussion om projektidéer och individuell rådgivning om ansök- ningsprocessen är andra exempel. Tidsomfattningen för de olika rådgivningstillfällena kan variera till ett par . Enligt uppgifter i årsredovis- ningen fördelar sig målgruppen för rådgivning enligt föl- jande: Universitet och högskolor (), forskningsinstituten (), storföretag (), mindre företag (), konsulter (), myndigheter () och kommuner (). För den juridiska rådgivningen vid Rådet svarar av en heltidsanställd tjänsteman. Enligt uppgift omfattar den juri- diska rådgivningen av arbetstiden. Frekvensen och arten av frågor från olika intressenter varierar med livscykeln i ramprogrammet. I slutet av ett ramprogram ligger tyngdpunkten på frågor som rör avslutning av projekt i enlighet med kontrakt. I starten av sjätte ramprogrammet, som genom sin struktur och nya projektformer (instrument) och nya regler för deltagande och nya modellkontrakt, har rådgivningen främst handlat om att förklara innebörden av dessa regler och tolkning av innebörden i olika förslag till kontrakt.