sou · GSB386 · 2005-01-01 00:00:00 — 89–91 där det anges bl.a. följande. Fråga är alltså om försäljning till en svensk privatperson eller till annan som tar emot varor och inte är näringsidkare. De nu beskrivna reglerna om distansförsäljning avser således postorder- försäljning etc. till privatpersoner m.fl. i . Om varorna inte sänds hit på detta sätt, utan den svenske kunden själv tar hand om varorna i ett annat och sedan själv fraktar hit dem, skall beskattning inte ske här om varorna endast är avsedda för privat bruk. Frågan om förbudet mot distansförsäljning och om kravet enligt svensk lag på att privatpersoners införsel för personligt bruk måste ske genom att man själv bär/transporterar alkoholen över gränsen är förenligt med EG-rätten har prövats av domstolarna och lett till olika utgång. Hovrätten över och har i en dom ogillat ett åtal för varusmuggling där en person köpt spritdrycker i och därefter låtit skicka dem till sin bostadsadress i genom anlitande av ett transportföretag. Hovrätten fann därvid att det närmast undantagslösa förbudet för privatpersoner att införa alkoholdrycker till , annat än i samband med personlig inresa, måste anses oproportionerligt i EG- rättslig mening när intresset att skydda folkhälsan ställs mot förbudets betydelse som handelshinder och anförde i domen följande. Regler som tillåter att en enskild person på annat sätt än vid inresa till inför alkoholdrycker som han för eget bruk inköpt vid besök i ett annat kan inte antas i någon större utsträckning påverka alkoholkonsumtionen i landet mot bakgrund bl.a. av att det är tillåtet för personen att föra in samma varor vid inresa. De svårigheter som kan förekomma beträffande kontroll av den mottagande personens ålder och övriga formella förutsätt- ningar för införseln är inte sådana att de i sig kan motivera ett förbud mot denna typ av införsel. Svårigheterna måste istället mötas med kontroller som inte förhindrar handelsutbytet mellan medlemsstaterna (jfr. beträffande gåvoförsändelser prop. 1998/99:134 s. 111). Domen har inte överklagats. Hovrätten för har i en dom funnit att 720 kartonger med vardera 6 flaskor vin, totalt , som ett antal privatpersoner beställt från på postorder via Internet och för vilka frakten beställts via en annan hemsida på Internet skall förverkas enligt lagen om straff för smuggling. Hovrätten fann därvid att de regler som omgärdar Systembolagets privatimport är så intimt förknippade med de alko- holpolitiska syften som ligger bakom monopolet – bl.a. skyddet för folkhälsan – och då dessa regler uppenbarligen skulle kunna åsidosättas om distansförsäljning dessutom tilläts ske direkt till konsumenterna, att de inte kan anses strida mot EG-rätten. Domen har överklagats till , som genom beslut hemställt om förhandsavgörande beträffande följande frågor rörande tolkningen av artiklarna 28, 30 och 31 i EG-för- draget. 1)Kan det anses att det angivna importförbudet utgör en del av detaljhandelsmonopolets funktionssätt och att det på den grunden inte hindras av artikel 28 utan skall prövas endast enligt artikel 31? 2)Om frågan under 1) besvaras jakande, är importförbudet i så fall förenligt med de villkor för statliga handelsmonopol som anges i artikel 31? 3)Om frågan under 1) besvaras nekande, skall artikel 28 i EG- fördraget tolkas så, att den i princip utgör hinder för det aktuella importförbudet trots den skyldighet för systembolaget som föreligger att på begäran anskaffa alkoholdrycker som inte finns i lager? 4)Om frågan under 3) besvaras jakande, kan ett sådant import- förbud då anses befogat och proportionellt för att skydda män- niskors hälsa och liv? Ett yttrande i målet skall avges från den till EG- domstolen . Gränsdragningen mellan införsel för privat bruk och införsel av kommersiell natur i form av distansförsäljning har varit föremål för prövning i målet C 296/95 (The Man in ). Kommissionen har innevarande år fattat beslut om att stämma inför på grund av förbudet mot annan privatimport än den som sker genom Systembolagets försorg. har i sitt svar på kommissionens motiverade yttrande gjort gällande att förbudet inte strider mot EU:s lagstiftning eftersom det är en viktig del av alkohol- monopolet och skyddet av folkhälsan. Kommissionen har dock inte accepterat ståndpunkt utan menar att förbudet är ett opro- portionerligt stort hinder för svenska konsumenter att få tillgång till hela EU:s marknad då det finns andra sätt, som inte begränsar handeln mellan medlemsländerna, att skydda konsumenter från alltför stort alkoholintag. 3.4Systembolagets direktimport av alkoholdrycker De alkoholdrycker som Systembolaget inte har i lager skall bolaget importera på begäran av privatkunder. Detta skall inte förväxlas med distansförsäljning, då det i detta fall är Systembolaget som importerar produkter från producenter som inte har någon repre- sentant i . Denna importmöjlighet infördes för att minska kostnaderna och förenkla förfarandet för privatpersoner. fick Systembolaget köpa de beställda varorna via en partihandlare som i sin tur importerade varorna. Införsel av spritdrycker, vin och starköl får, , ske som enstaka gåvoförsändelse under yrkesmässig be- fordran från en enskild person i ett annat land till en enskild person i , som har fyllt , om dryckerna är avsedda för dennes eller dennes familjs personliga bruk. Möjligheten att sända sprit- drycker, vin och starköl som gåva till enskilda personer i infördes sedan kommissionen uppmärksammat på att avsaknaden av denna möjlighet innebar en kvantitativ import- restriktion enligt EG-fördraget. 4Kartläggning av alkoholkonsum- tionen – totalt, per alkoholdryck och för olika delmängder Alkoholkonsumtionen i landet består dels av den i statistik- förda försäljningen av alkoholdrycker på Systembolaget, restauranger och av folköl (även kallad registrerad alkoholkonsumtion), dels av alkoholdrycker som inte statistikförs i . Sistnämnda, som fortsättningsvis kommer att benämnas oregistrerad alkoholkonsum- tion, består av alkohol som har förts in i från andra länder genom såväl resandeinförsel som smuggling, samt av hemtillverk- ning av alkoholdrycker. Vid beräkningar av den totala alkoholkonsumtionen är utgångs- punkten uppgifter om den registrerade delen. Dessa fångar upp den största delen av konsumtionen av alkohol i landet och sammanställs utifrån månatliga försäljningssiffror från Systembolaget och Svensk dryckesstatistik (). Sistnämnda avser försäljningen av öl på restaurang och folköl i livsmedelsbutiker. För att få en bild av även den oregistrerade konsumtionen har månatliga frågeundersökningar genomförts riktade till den vuxna delen av befolkning (16–). Frågorna rör resandeinförsel, smugg- ling och hemtillverkning av sprit, vin och öl. Dessa mätningar genomförs vid varje månadsskifte av på uppdrag av SoRAD inom ramen för det s.k. . genom- förs 1 500 telefonintervjuer och frågorna avser den senaste 30-dagars- perioden. Det är dessa data som ligger till grund för de uppgifter om oregistrerad alkohol som redovisas och analyseras i detta och kommande kapitel. Skattningarna av totalkonsumtionen utgår således från den i registrerade alkoholkonsumtionen (försäljningen) och kom- pletteras med skattningarna av mängden oregistrerad alkoholkon- sumtion. Det bör påpekas att uppgifterna om oregistrerad alkohol- konsumtion är just skattningar av de olika delmängderna. Det finns olika metodologiska problem förknippade med självrapporterade svar uppgivna i frågeundersökningar vilket gör det svårt att mäta de Mätningar har dock genomförts på samma sätt och ger sannolikt en bra bild av utvecklingen av de olika mängderna oregistrerad alkohol. För att en jämförelse skall vara möjlig mellan olika alkoholdrycker med olika alkoholstyrka är konsumtionen av dryckerna i tabeller nedan omräknade till ren () alkohol per invånare . Den svenska alkoholkonsumtionen har ökat kraftigt . uppskattades den totala alkoholkonsumtionen i till ca ren () alkohol per invånare , till ca . Detta är en ökning med , varav den största delen ägt rum då kon- sumtionen beräknades till . skattades den till och till . ökade alkoholkonsumtionen med , vilket är klart lägre ökningstakt än under både (+ jfr. med ) och (+ jfr med 2001). Ökningen förklaras av en ökad resandeinförsel, speciellt av sprit, ökad smuggling av starköl samt en ökad vin- och starkölsförsäljning på Systembolaget. har den totala konsumtionen ökat med och ligger nu på en nivå som är högre än under mellanöls- periodens sista år . Detta framgår av tabell 4.1, som också visar hur konsumtionen av de olika alkoholdryckerna förändrats . Som framgår av tabellen är ökningen resultatet av en ökad vin- och starkölskonsum- tion. Både vin- och starkölskonsumtionen har ökat med ca 80 pro- cent . ökade vinkonsumtionen med och starkölskonsumtionen med . Vidare framgår av tabellen att den sjunkande konsumtionstrend som sprit uppvisat upphört. Den lägsta konsumtionsnivån av sprit uppvisades . Därefter har emeller- tid spritkonsumtionen ökat, från ca ren alkohol till . är dock nivån lägre än och bakåt. Tabell 4.1 Alkoholkonsumtionen i under olika år: totalt och per alkoholdryck (i antal liter ren ([] alkohol per invånare ; registrerad plus skattningar av oregistrerad alkohol- konsumtion) Källor: , m.fl., 2000; Leifman, 2003; Leifman & , 2003. P.g.a. avrundning är summan av delmängderna inte alltid densamma som totalsumman. Den svenska alkoholkonsumtionen är fortfarande lägst eller bland de lägsta av samtliga av de 15 länder som var medlemmar i fram till utvidgningen . Avståndet till övriga länder har dock mer än halverats . skiljer inte mer än 1,5–till EU-genomsnittet (baserat på de 15 EU-länderna), den oregistrerade alkoholen (mörkertalet) inräknad. 1995 var avståndet ca 3,5–. Detta framgår av figur 4.1, som visar den svenska konsumtionsut- vecklingen jämfört med den i de s.k. vinländerna (, , , , ) och ölländerna (länderna i Central- , och ). Enbart den försålda, registrerade försäljningen redovisas för vin- och ölländerna. Även i dessa länder förekommer oregistrerad alkohol- konsumtion, men sannolikt inte alls i samma utsträckning som i och andra nordiska länder (Leifman, 2001a; Leifman, m.fl., 2002). Skulle dessa mängder ändå inkluderas så skulle kon- sumtionsnivåerna givetvis ligga något högre, sannolikt 0,5–högre, men trenderna skulle, i stort sett, vara desamma. Figur 4.1 Konsumtionstrenderna för vin- och ölländerna bland de tidigare 15 EU-länderna och för Denna utjämningsprocess, som bl.a. inneburit att den svenska kon- sumtionen närmat sig andra länders inom EU, beror till del på försvagningen av den nationella alkoholpolitikens styrmedel. Men det är inte hela förklaringen. Människor och varor rör sig över gränser på ett helt annat sätt . Den snabba utvecklingen av kommunikationsteknologin har bidragit till att livsstilarna mellan olika länder tenderar att bli allt mer lika varandra. Detta gäller inte enbart ungdomar från olika länder som kan se på samma TV-program med samma innehåll. Även den allt större spridningen av Internet har sannolikt bidragit till allt mer homogena livsstilar mellan människor. Även alkoholvanorna blir alltmer utjämnade mellan olika länder, åtminstone inom EU. I sjunker alkoholkonsumtionen, i synnerhet vinkonsumtionen som utgör en allt mindre andel av den totala konsumtionen. I länder i norra , däribland , ökar konsumtionen, inte minst av vin som svarar för en allt större andel av totalkonsumtionen av alkohol. Inte bara konsumtions- nivåerna, utan således även dryckespreferenserna (val av dryck), har utjämnats betydligt mellan länder i (se t.ex. Leifman, 2001b). 4.2Konsumtion och konsumtionsutveckling i olika grupper av befolkningen I detta avsnitt redovisas alkoholkonsumtionen bland män och bland kvinnor och för olika åldersgrupper. Regionala skillnader i alkohol- konsumtion (och alkoholskador) behandlas ingående i ett senare kapitel (kapitel 6). Männen dricker mer än dubbelt så mycket alkohol som kvinnorna. För männen innebar det , i runda tal, ren alkohol (per man invånare ) och för kvinnorna ca . Omräknat till sprit (40 volymprocent) motsvarar detta ca för männen och för kvinnorna och i vin (12 volym- procent) 3 flaskor för männen och 1,3 för kvinnorna. Det bör dock nämnas att alkoholkonsumtionens fördelning är mycket skev. Den tiondel av konsumenterna som dricker mest svarar för ca hälften av den totala alkoholkonsumtionen och dricker mer än medelvärdet. Medianvärdet är drygt hälften av medelvärdet. I en studie av riksrepresentativa frågeundersökningar genomförda visade det sig att den relativa konsumtionsökningen varit ungefär densamma för både könen (i åldrarna 16–), nämligen en ökning på (Leifman, 2003). För kvinnorna var denna ökning främst resultatet av en ökad vinkonsumtion, bland männen svarade starkölet för den största delen av konsumtionsökningen. Det stora antalet intervjuade personer inom ramen för Monitor- projektet (ca 18 000 ) gör det möjligt att redovisa en detaljerad fördelning av konsumtionen i ett större antal åldersklasser (två-års- klasser). Detta redovisas i figur 4.2. För båda könen framkommer att konsumtionen är som högst i början av 20-årsåldern – för männen i åldersgruppen 24–och bland kvinnorna i åldern 20–. Därefter sjunker konsumtionen med ökad ålder fram till början (männen) eller mitten (kvinnorna) av 30-årsåldern. För männen ligger konsumtionen sedan kvar på ungefär samma nivå för att därefter, med början , uppvisa en gradvis minskning med stigande ålder fram till mitten av 50-årsåldern. Bland kvinnorna däremot är det snarare frågan om en viss konsumtionsökning efter den, relativt sett, låga konsumtionen runt 30–35-årsåldern, en ökning som når sin kulmen i början av 40-årsåldern (42–43-åringar) och som sedan ligger kvar på ungefär samma nivå fram till mitten av 50-årsåldern. Därefter minskar konsumtion gradvis med ökad ålder fram till slutet av 60-årsåldern. De därpå följande åldersgrup- perna uppvisar små konsumtionsskillnader. Figur 4.2 Självrapporterad alkoholkonsumtion bland män och bland kvinnor i olika åldersgrupper (två-årsklasser) , uttryckt i liter ren () alkohol () (ej uppräknad mot totalkonsumtionen) (n=28554) Konsumtionen bland unga män och kvinnor i 20–24-årsåldern är ca 45–högre än genomsnittet för alla män respektive kvinnor i åldrarna 16–. Detta innebär att den faktiska konsum- tionen för 20–24-åriga män sannolikt uppgår till ca alkohol och för kvinnorna i samma åldersgrupp till knappt . Omräknat till sprit (40 volymprocent) motsvarar detta för de unga männen ca sprit och för de unga kvinnorna drygt . I antal starköl (ca 5,5 volymprocent) motsvarar ren alkohol nästan 14 burkar och de unga kvinnornas ca 6 burkar . Undersökningar genomförda i uppvisar en åldersfördel- ning lik den svenska. Men kanske mer intressant är att detta svensk-norska mönster, med en konsumtionstopp runt de dryga 20, inte framkommit vid analyser av data från länder i och vissa länder i (se t.ex. Leifman, 2000, 2002). Med undantag av och kanske , där likaledes konsumtionen tycks vara som högst , uppvisar andra länder små åldersskillnader (med undantag av de allra yngsta och äldsta). Konsumtionen tycks vara något högre bland de medelålders (ca 40–45-årsåldern) än bland de yngre vuxna. I den ovan nämnda studien (Leifman, 2003) analyserades även konsumtionsutvecklingen i tre olika åldersgrupper: 16–29, 30–49, samt 50–75-åringar. Konsumtionsökningen framkom i samtliga grupper för båda könen med undantag av 30– 49-åriga kvinnor. Bland unga män (16–29-åringar) tycks konsum- tionen ha ökat som allra mest , 2002 vara på ungefär samma nivå som . Unga kvinnor uppvisade en blygsam ökning , men en större ökning . Den största konsumtionsökningen bland kvinnorna framkom i den äldsta åldersgruppen (50–75-åringarna). En stor del av konsumtionsökningen svarade vinet för, speciellt bland kvinnorna, och i synnerhet de äldre av dem. Lådvinet introducerades i novem- ber 1996 och svarade för av Systembolagets totala vinförsäljning. En viktig iakttagelse är att konsumtionen bland de yngsta (16–29- åringar) inte uppvisar ökningar . Även de drogvaneunder- sökningar bland skolelever i årskurs 9 som genomförs av Central- () visar på konsumtionsökningar , men en stabilisering eller till och med nedgång i flera alkoholmått efter 2001 eller 2002. Detta tycks vidare i större utsträckning gälla pojkarna än flickorna (CAN, 2004). Konsumtionsnivån ligger dock fortfarande klart högre än i början eller mitten av . Vid jämförelser med ungdomar i samma ålder (15 16-årsåldern) i 28 andra länder i visade det sig att de svenska ungdomarna låg högre än genomsnittet i konsumtionsnivå och bland de 7 8 länderna med högst förekomst av berusningsdrickande (ESPAD, 1999, se , m.fl., 2000). 4.3Konsumtion av de olika alkoholdryckerna I tabell 4.2 redovisas den totala alkoholkonsumtionen och konsum- tionen av de olika delmängderna mer i detalj. Av samtliga alkoholdrycker konsumerade svensken mest vin. Som fram- går av tabellen svarade vin, det vill säga både vanligt vin (med upp till 15 volymprocent alkohol), starkvin (15–22 volymprocent) och cider (> 3,5 volymprocent), för av den totala konsum- tionen, mätt i ren alkohol. Konsumtionen av starköl uppgick till och spritkonsumtionen till . Folköl, som främst säljs i landets livsmedelsbutiker, svarade för av konsum- tionen. Tabell 4.2 Skattning av den totala alkoholkonsumtionen av sprit, vin, starköl och folköl i , uppdelad på olika alkoholdrycker och anskaffningssätt Per invånare 15 år Andel av den totala och äldre, i liter (i ren alkohol) Källor: SoRAD, Systembolaget, . P.g.a. avrundning är summan av delmängderna inte alltid densamma som totalsumman. I stort sett all folköl som konsumerades var köpt i livsmedelsbutiker. av folkölskonsumtionen be- stod av öl med en alkoholstyrka på maximalt 2,8 volymprocent. De resterande bestod av öl med en styrka på upp till 3,5 volymprocent. Det har kommit till utredningens kännedom att även en del av den folköl som säljs i butiker i är att betrakta som oregi- strerad. Det rör sig om folköl som införts till utan att mer- värdesskatt eller punktskatt har betalats (moms på veder- laget och punktskatt per liter överstigande 2,8 volympro- cent). Omfattningen av denna hantering är okänd, men av hos pågående utredningar framgår att det kan röra sig om relativt stora kvantiteter. Det är således möjligt att den faktiska konsumtionen av folköl ligger högre än de ren alkohol som den registrerade visar. Här måste dock mer ingående studier och beräkningar genomföras av omfattningen av oregistre- rad folkölsförsäljning. Utredningen redovisar en folkölskonsum- tion endast bestående av den registrerade försäljningen för om ren alkohol, men är medveten om att denna siffra kan vara för låg. av det starköl som konsumerades i var köpt i Systembolagets butiker, medan konsumerades på restau- ranger. var infört till av resenärer och hade smugglats in i landet. Konsumtionen av hem- tillverkat starköl uppgick till knappt mätbara mängder (0,i ren alkohol). Av det vin som konsumerades i landet, både vanligt vin och stark- vin, var inhandlat på Systembolaget. var infört till landet vid resor, medan hade smugglats in. Konsumtionen av vin på restauranger uppgick till och hemtillverkat vin till av den totala vinkonsumtionen . Av all sprit som konsumerades var köpt på System- bolaget. var införd i samband med resor till . Insmugglad sprit stod för av spritkonsumtionen medan var hemtillverkad sprit, det vill säga hembränt. Restaurangförsäljningen uppgick till av spritkonsumtionen. 4.4Hur de olika alkoholdryckerna anskaffades I tabell 4.3 redovisas den totala konsumtionen i landet , uppdelad på alkoholdryckerna sprit, vin, starköl och folköl. Konsumtionen av dryckerna är dessutom redovisad efter på vilket sätt de anskaffades, dvs. om de var köpta på Systembolaget, i livsmedelsbutiker (folköl), konsumerade på restauranger, införda till landet vid resor, insmugglade eller hemtillverkade. Uppgifterna avser även här konsumtion bland den del av befolkningen som är , mätt i ren () alkohol. Det visar sig att Systembolagets försäljning av vin, sprit och starköl, i nämnd ordning, toppar tabellen, följd av livsmedels- butikernas folkölsförsäljning. Därefter följer resandeinförsel av sprit och vin följd av konsumtionen av starköl på restauranger. Längst ner i tabellen återfinns konsumtionen av smugglat vin, folk- öl på restauranger och hemtillverkat starköl. Tabell 4.3 Konsumtionen av alkoholdrycker i , uppdelad på alkoholdryck och anskaffningssätt, i procent av total- konsumtion i ren alkohol Andel av den totala alkoholkonsumtionen (i ren alkohol) (0,) (0,) Total konsumtion per invånare , i alkohol = Källor: SoRAD, Systembolaget, . I tabell 4.4 redovisas hur stor andel av den totala konsumtionen som hade sitt ursprung i köp på Systembolaget, på restauranger, i livsmedelsbutiker, i resandeinförsel, i smuggling och i hemtillverk- ning. Enligt beräkningarna stod försäljningen på Systembolaget, på restauranger och i livsmedelsbutiker (den registrerade försäljningen) för av den totala alkoholkonsumtionen , mätt i ren alkohol, vilket är en minskning med jämfört med . Andelen resandeinförsel uppgick till 22 pro- cent, medan smuggling och hemtillverkning uppgick till drygt 6 respektive . Sammantaget uppgick således den oregistre- rade konsumtionen till av totalkonsumtionen. Detta är en ökning (se också nedan). Tabell 4.4 Den totala alkoholkonsumtionen i ren () alkohol efter anskaffningssätt I liter ren () Andel av den totala (i alkohol) Källor: SoRAD, Systembolaget, . P.g.a. avrundning är summan av delmängderna inte alltid densamma som totalsumman. Vin var den dryck som Systembolaget sålde mest av , följt av starköl och sprit, mätt i ren alkohol. Försäljningen av vin utgjorde drygt hälften () av Systembolagets försäljning över disk, medan starköl uppgick till 27 och sprit till . Fyrtio- av den totala alkoholkonsumtionen 2003 bestod av alkohol inköpt på Systembolaget. Starköl var den dominerande drycken som konsumerades på restauranger, följt av vin och sprit. Starkölet utgjorde av all den alkohol som intogs på restauranger, medan vinet stod för , mätt i ren alkohol. (Det är dock värt att notera att i kate- gorin vin även återfinns försäljningen av cider.) Sprit utgjorde av restaurangkonsumtionen, medan folkölets andel var (se tabell 4.2). försäljningen för av den totala alkoholkonsumtionen 2003. Det bör påpekas att detta avsnitt rör den registrerade (be- skattade) alkoholförsäljningen på restauranger. Därtill tillkommer den mängd (oregistrerad) alkohol som säljs illegalt på restauranger. Det mesta av denna utgörs av alkoholdrycker som smugglas in i landet, även om hembränd sprit också kan förekomma. Hur stora kvantiteter det rör sig om är oklart. I de fall som den illegala restaurangalkoholen transporteras över gränsen av privatpersoner under förespegling av införsel för personligt bruk så är det dock troligt att denna ingår som en del av den alkoholinförsel som SoRAD uppskattar månad för månad. Frågan diskuteras mer i detalj i kapitel 5.4. Försäljningen av folköl i livsmedelsbutiker var lägre än System- bolagets försäljning av starköl, mätt i ren alkohol. Knappt 8 pro- cent av all konsumerad alkohol utgjordes av folköl (se t.ex. tabell 4.2). Med resandeinförsel avses här den alkohol som förs in i landet av privatpersoner och som inte är avsedd för att säljas vidare för att tjäna pengar på det. I de frågeundersökningar som pågått månatligen och som ligger till grund för beräkningarna av omfattningen av all oregistrerad alkoholkonsumtion, klassificeras all införd alkohol som personer uppger att de för med sig vid inresa till , upp till den indikativa kvoten, som resandeinförsel. Dessa indikativa kvoter är sprit, starkvin, vin samt starköl (se kap. 3 och kap. 5). Sprit var den dryck som svenska resenärer förde med sig mest av till , mätt i ren alkohol, följt av vin. Inför- seln av starköl var lägre än införseln av såväl vin som sprit (se t.ex. tabell 4.2).