sou · GSB3114 · 2005-01-01 00:00:00 — Mål angående ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott som sagts skall handläggas som tryckfrihetsmål, när inte 12 kap. 1 § andra stycket tredje meningen har motsvarande tillämpning. I fråga om rätt till anonymitet för meddelaren gäl- ler vad som är föreskrivet i 3 kap.; bestämmelsen i 3 § andra stycket 3 skall dock omfatta även annat brott mot rikets säkerhet än som där avses. Vid prövning av en begäran om internationellt rättsligt bistånd skall med lag eller brott som avses i 1 kap. 8 och 9 §§, 7 kap. 3 –5 §§ samt 13 kap. 6 § jämställas mot- svarande bestämmelse eller gär- ning i det land som begäran kom- mer från. Sådant rättsligt bistånd får lämnas för beivrande av brott eller utkrävande av ersättning även i annan ordning än som an- ges i 9 och 12 kap. 2 14 kap. 4 § upphävd genom 1976:955. tryckt skrift, vilket skäligen kan antas äga betydelse för utredning- en, får tas i beslag. Innan internationellt rättsligt bistånd lämnas skall yttrande in- hämtas frånJustitiekanslern. Om den gärning som ligger till grund för begäran om inter- nationellt rättsligt bistånd mot- svarar brott som anges i den lag som avses i 9 kap. 2 § andra stycket andra meningen får bi- stånd lämnas endast efter med- givande av regeringen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 14 kap. 4 § tillämpas endast på gärningar som be- gåtts efter att denna lag trätt i kraft. lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Härigenom föreskrivs i fråga om yttrandefrihetsgrundlagen3 dels att 1 kap. 6 och 9 §§ samt 10 kap. 1 och 2 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 10 kap. 3 § och 11 kap. 2 §, av följande lydelse. sändningar av radioprogram som sändningar av radioprogram som är riktade till allmänheten och är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tek- avsedda att tas emot med tek- sändningar av radioprogram av- sändningar av radioprogram an- ses även att allmänheten på sär- direktsända och inspelade pro- skild begäran tillhandahålls direkt- gram ur en databas. sända och inspelade program vil- inte kan påverkas av mottagaren. I fråga om radioprogram som förmedlas genom satellitsändning som utgår från gäller vad som i denna grundlag föreskrivs om radioprogram i allmänhet. I lag får föreskrivas om undantag från denna grundlag i fråga om radioprogram som huvudsakligen är avsedda att tas emot utom- lands och radioprogram som sänds genom tråd men inte är avsedda att tas emot av någon större allmänhet. Sådant undantag får dock inte gälla vad som föreskrivs i 2 och 3 §§. Denna grundlags föreskrifter om radioprogram tillämpas ock- så när en redaktion för en tryckt periodisk skrift eller för radio- Denna grundlags föreskrifter om radioprogram tillämpas, i andra fall än som avses i 6 § första stycket andra meningen, 3 Yttrandefrihetsgrundlagen omtryckt 2002:909 program, ett företag för yrkes- också när en redaktion för en mässig framställning av tryckta tryckt periodisk skrift eller för eller därmed enligt tryckfrihets- tryckta eller därmed enligt tryck- eller en nyhetsbyrå med hjälp av skrifter eller av tekniska upptag- ningar eller en nyhetsbyrå med hjälp av elektromagnetiska vågor mation ur en databas, vars inne- mation ur en databas, vars inne- håll kan ändras endast av den håll kan ändras endast av den som driver verksamheten, direkt som driver verksamheten, direkt genom överföring eller indirekt genom överföring eller indirekt genom framställning av en tek- genom framställning av en tek- nisk upptagning, en skrift eller nisk upptagning, en skrift eller en bild, eller en bild, eller 2. annars, enligt överenskom- 2. annars, enligt överenskom- överförs direkt ur en sådan data- överförs direkt ur en sådan data- bas som anges i 1. bas som anges i 1. Vad som sägs i första stycket gäller också annan som har ut- givningsbevis för sådan verksamhet. För att utgivningsbevis skall utfärdas krävs att –verksamheten är ordnad på det sätt som anges i första stycket och att överföringarna utgår från , –behörig utgivare utsetts och åtagit sig uppdraget, –verksamheten har ett namn som är sådant att det inte finns risk för att det lätt kan förväxlas med namn på en annan verksamhet enligt denna paragraf. Ett utgivningsbevis gäller för en period av från utfärdandet. Därefter förfaller beviset. Beviset får förnyas, varje gång från utgången av den föregående tioårsperioden, om det finns för- utsättningar att utfärda sådant bevis. Utgivningsbevis får återkallas om förutsättningar att utfärda sådant bevis inte längre finns, om verksamheten inte påbörjats från den dag då ut- givningsbeviset utfärdades eller om den som drev verksamheten an- mält att den upphört. Om utgivningsbeviset förfaller eller återkallas, tillämpas därefter föreskrifter i lag eller annan författning. Närmare bestämmelser om utfärdande, förfall, förnyelse och åter- kallelse av utgivningsbevis meddelas i lag. Varje databas skall ha ett namn. Närmare bestämmelser om så- dana namn meddelas i lag. Föreskrifter om straff för den som bryter mot en föreskrift som meddelats med stöd av fjärde eller femte stycket meddelas i lag. 1–9 och 1–9 och 11 kap. är tillämpliga också på 11 kap. är tillämpliga också på och som lämnas ut för spridning och som lämnas ut för spridning Vad som annars sägs Vad som annars sägs om den som har låtit framställa om den som har låtit framställa upptagningen skall därvid i stäl- upptagningen skall därvid i stäl- let gälla den som här i landet let gälla den som här i landet lämnar ut den för spridning. lämnar ut den för spridning. för vad som föreskrivs i 3 kap. 13 § första–tredje styckena gäller 3 §. Vad som föreskrivs i 1 kap. 10 § och 7 kap 1 § angå- ende uppgifter enligt 3 kap. 13 § skall i stället avse uppgifter enligt 3 § första stycket. skrivs i 6 kap. 2 § tredje och enligt 3 kap. 13 § första stycket om vem som låtit teknisk upptagning skall i stället avse uppgift enligt 3 § första stycket om vem som här i landet lämnar ut upptagningen för sprid- ning. I fråga om rätten att meddela och anskaffa uppgifter och under- rättelser för offentliggörande och om rätten till anonymitet gäller dock i tillämpliga delar vad som sägs i 13 kap. 6 § tryckfrihetsför- ordningen. hänvisningen till 1 kap. 1 § tredje och fjärde styckena tryckfri- hetsförordningen avse 1 kap. 2 § denna grundlag, hänvisningen till 3 kap. tryckfrihetsförordningen avse 2 kap. denna grundlag, hänvisningen till 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen avse 2 kap. 3 § denna grundlag och hänvisningen till 7 kap. 3 § första stycket 2 tryckfrihetsförord- ningen avse 5 kap. 3 § första stycket 2 denna grundlag. Det som enligt 1 § gäller i Det som enligt 1 § gäller i fråga om rätt att meddela och fråga om rätt att meddela och anskaffa uppgifter och under- anskaffa uppgifter och under- rättelser och att vara anonym rättelser och att vara anonym ningar som inte lämnas ut för ningar som inte lämnas ut för spridning i , oavsett om upptagningen har framställts här meddelande och anskaffande här eller i utlandet. I lag får dock i landet, oavsett om upptag- föreskrivas undantag från rätten ningen har framställts här eller i att meddela och anskaffa upp- I lag får dock före- gifter i fråga om radioprogram skrivas undantag från rätten att som sänds från öppna havet eller meddela och anskaffa uppgifter i sänds från öppna havet eller upptagningar som har framställts utomlands och som lämnas ut för med tydliga uppgifter om vem som här i landet lämnar ut dem för spridning och när exemplaren förts in i landet. Närmare be- stämmelser om detta får meddelas i lag. Den som här i landet lämnar ut upptagningar för spridning och därvid uppsåtligen eller av oakt- samhet bryter mot första stycket eller bestämmelser som avses där skall dömas till böter eller fäng- else i högst . Den som sprider en teknisk upptagning som saknar någon uppgift som är föreskriven i första stycket skall, om det sker uppsåt- ligen eller av oaktsamhet, dömas till penningböter. Detsamma skall gälla om en sådan uppgift är orik- tig och spridaren känner till detta. Vad som enligt 14 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen gäller vid prövning av en begäran om inter- nationellt rättsligt bistånd i fråga om skrifter gäller även vid pröv- ning av en begäran om sådant bi- stånd i fråga om tekniska upp- tagningar och radioprogram. hänvisningen till 1 kap. 8 och 9 §§ tryckfrihetsförordningen av- se 1 kap. 12 § denna grundlag, hänvisningen till 7 kap. 3–5 §§ tryckfrihetsförordningen avse 5 kap. 1 och 3 §§ denna grund- lag, hänvisningen till 9 kap. 2 § andra stycket andra meningen tryckfrihetsförordningen avse 7 kap. 1 § denna grundlag, hänvisningen till 9 och 12 kap. tryckfrihetsförordningen avse 7 och 9 kap. denna grundlag och hänvisningen till 13 kap. 6 § tryckfrihetsförordningen avse 10 kap. 1 och 2 §§ denna grundlag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 10 kap. 1 § första stycket tredje meningen och 3§ tillämpas endast på tekniska upptagningar som ges ut här i landet efter att denna lag trätt i kraft. 3.Bestämmelsen i 11 kap. 2 § tillämpas endast på gärningar som be- gåtts efter att denna lag trätt i kraft. lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrund- lagens områden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1559) med före- skrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrund- lagens områden4 att 4 kap. 2 § skall ha följande lydelse. Den skyldighet att lämna vissa uppgifter som föreskrivs i 3 kap. 13 § första stycket eller 15 § första stycket yttrandefrihetsgrund- lagen skall fullgöras genom att uppgifterna intas i själva den tek- niska upptagningen, skriften eller bilden eller anbringas på skivan, kassetten eller motsvarande föremål. Motsvarande skyldighet enligt 10 kap. 3 § första stycket samma grundlag skall om möjligt full- göras på samma sätt och annars genom att uppgifterna anbringas på fodral, omslag eller liknande föremål. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 4 kap. 2 § andra stycket tillämpas endast på tek- niska upptagningar som ges ut här i landet efter att denna lag trätt i kraft. 4 Lagen omtryckt 2002:911 Uppdraget och dess genomförande I Tryck- och yttrandefrihetsberedningens direktiv (dir. 2003:58, se bilaga 1) anges att beredningen skall följa utvecklingen på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området samt utreda och lämna förslag till lösningar av olika problem på detta område. En särskilt viktig uppgift för beredningen är att lämna förslag till hur de pro- blem som är relaterade till den tekniska och mediala utvecklingen skall lösas. Uppdraget omfattar frågan om det mot bakgrund av den tekniska och mediala utvecklingen är möjligt att i längden be- hålla en teknikberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten i medierna och om det finns anledning att slå samman TF och YGL till en grundlag omfattande såväl tryckfrihet som annan ytt- randefrihet. I uppdraget ingår att identifiera och lämna förslag till lösningar av även andra problem än sådana som är att hänföra till den tekniska utvecklingen. Det kan t.ex. gälla hur konflikter mellan grundlagarna och EG-rätten skall lösas. Det kan också gälla frågor som rör meddelarfriheten. Beredningen skall även utreda om ny teknik för framställning av skrifter och tekniska upptagningar om- fattas av TF och YGL samt analysera om det frivilliga grundlags- skyddet enligt 1 kap. 9 § YGL kan komma i konflikt med bestäm- melser som har till syfte att skydda den personliga integriteten. I uppdraget ingår också att överväga om möjligheterna att lämna internationellt rättsligt bistånd inom det tryck- och yttrandefrihets- rättsliga området bör ökas, att utvärdera och ompröva TF:s brotts- katalog samt att behandla vissa problem som JK har påtalat. Upp- draget omfattar även frågor som rör ursprungsuppgifter för teknis- ka upptagningar som har framställts utomlands och frågan om HD skall ha möjlighet att förena tryck- och yttrandefrihetsmål vid två eller flera domstolar i en rättegång. Beredningen skall vidare stå till regeringens förfogande för råd- givning i tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor. Uppdraget och dess genomförande I förevarande delbetänkande redovisas uppdraget i de delar som av- ser möjligheterna att lämna internationellt rättsligt bistånd inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området, utvärdering och omprövning av TF:s brottskatalog, de problem som JK har påtalat, ursprungsuppgifter för tekniska upptagningar som har framställts utomlands och möjligheten för HD att förena tryck- och yttrande- frihetsmål vid två eller flera domstolar i en rättegång. Utöver dessa i direktiven angivna frågor behandlar beredningen i detta betänkan- de även frågan hur man skall se på ny spridning av en teknisk upp- tagning genom offentlig visning, förbudet mot transportvägran i 6 kap. 4 § TF och 3 kap. 10 § YGL samt regeln om s.k. webbsänd- ningar i 1 kap. 6 § YGL. Några frågor har diskuterats men inte föranlett några mera in- gående överväganden. En av dessa har varit om utvecklingen inom området för ny teknik har gått vidare så att det nu är motiverat med någon grundlagsändring av det skälet. Beredningen har bedömt att det inte behövs någon anpassning av grundlags- regleringen till nytillkommen teknikanvändning. Beredningen har vidare följt det s.k. där i sitt mål C-101/01 meddelat förhandsavgörande. Detta ger emellertid knappast underlag för något nytt ställningstagande när det gäller förhållandet mellan TF och YGL samt persondataskyddet enligt personuppgiftslagen (1998:204). Slutligen har beredningen tagit upp frågan om meddelarfrihet i samband med kameraövervakning. Beredningen har då konstaterat att den parlamentariska Offentlig- hets- och sekretesskommittén behandlat frågan i SOU 2003:99 och därvid kommit till slutsatsen att någon begränsning av meddelar- friheten inte bör göras. Eftersom frågan efter remissbehandling av det betänkandet ligger på regeringens bord anser beredningen att den saknar anledning att för egen del ta någon ställning i saken. Beredningen har noterat att Kommittén om en samlad översyn av regeringsformen skall överväga vissa konstitutionella frågor av intresse för beredningens arbete. Vidare har uppmärksammats att det inom EU har antagits ett fördrag med som innehåller en stadga angående fri- och rättigheter som yttrande- frihet och integritetsskydd. Det får bli en senare fråga hur nu an- givna förhållanden kan påverka den tryck- och yttrandefrihetsrätts- liga grundlagsregleringen. Uppdraget och dess genomförande För arbetet med sina frågor har beredningen hållit elva samman- träden med experterna, två sammanträden med enbart deltagarna i beredningens samrådsgrupp och tre sammanträden med både experter och samrådsgrupp. I arbetet med frågan om möjlighet för HD att förena tryck- och yttrandefrihetsmål vid två eller flera domstolar i en rättegång har beredningen sänt en förfrågan till JK, alla tingsrätter som hand- lägger tryck- och yttrandefrihetsmål samt alla hovrätter om bl.a. förekomsten av relevanta fall. Delbetänkandet har i huvudsak disponerats i överensstämmelse med uppdelningen av frågorna i direktiven. Till belysning av frågan om en mer teknikoberoende grundlags- reglering av yttrandefriheten har ordföranden, experterna och sekreteraren besökt Radio- och samt informerats om ny teknik och utvecklingen inom TV- respektive pressbranschen av , senior advisor vid , och , teknisk direktör hos Tidningsutgivarna. Bered- ningen har även hållit ett endagsseminarium över frågan med exper- terna samt åhört ett föredrag om en mer teknikoberoende reglering av yttrandefriheten av , docent i offentlig rätt vid . Beredningen har avgett remissyttrande över Marknadsmiss- bruksutredningens betänkande Marknadsmissbruk (SOU 2004:69). Beredningen har också lämnat synpunkter till regeringen i anledning av arbetet inom EU med en förordning om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (II). Samråd har skett med (Fi 2003:04) och (Ju 2004:05). Beredningen fortsätter nu arbetet med bl.a. frågan om en mer teknikoberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten. 1Bör möjligheterna att lämna internationellt rättsligt bistånd inom det tryck- och yttrande- frihetsrättsliga området ökas? Beredningens bedömning: Gällande rätt innebär att interna- tionellt rättsligt bistånd inte kan lämnas när det yttrande som ligger till grund för en begäran om sådant bistånd skyddas av TF eller YGL. Rättsläget är emellertid inte klart och olika uppfatt- ningar är tänkbara. Det kan visserligen inte anses klarlagt att behovet av en ökning av möjligheterna att lämna internationellt rättsligt bistånd inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga om- rådet är framträdande men det ökande internationella samarbetet kan väntas resultera i allt flera ärenden om sådant bistånd och rättsläget behöver klargöras. Beredningens förslag: En ny regel om internationellt rättsligt bistånd skall införas i 14 kap. TF och en hänvisning till den skall tas in i 11 kap. YGL. Reglerna innebär att internationellt rätts- ligt bistånd i vissa fall kan lämnas när TF eller YGL är tillämplig på det yttrande eller meddelande/anskaffande som ligger till grund för begäran. Bistånd kan då lämnas beträffande en gärning som utgör brott mot utländsk lag och som motsvarar ett tryck- eller yttrandefrihetsbrott eller ett meddelar- eller anskaffarbrott. Biståndet kan lämnas utan hinder av att den speciella svenska processordningen enligt TF och YGL med JK och jury inte används i rättegången i det begärande landet. Bistånd kan också lämnas i fråga om en gärning som utgör brott mot utländsk lag och som motsvarar ett brott mot någon av de bestämmelser som avses i 1 kap. 8 och 9 §§ TF om bl.a. upphovsrätt. JK skall alltid yttra sig innan bistånd får lämnas och i fråga om politiska brott får bistånd lämnas endast efter medgivande av regeringen. Ett tillägg skall göras till 13 kap. 6 § andra stycket TF och 10 kap. 2 § YGL för att det skall stå klart att en förutsättning för att skyddet för meddelande och anskaffande till medier som inte ges ut här skall gälla enligt dessa lagrum är att meddelandet eller Bör möjligheterna att lämna internationellt rättsligt bistånd? anskaffandet skedde här. Genom ett sådant tillägg blir det klarlagt att internationellt rättsligt bistånd kan lämnas när det är fråga om meddelande eller anskaffande till medier som inte ges ut här om meddelandet eller anskaffandet skedde utomlands. Genom internationella överenskommelser har åtagit sig att lämna rättsligt bistånd till andra länder i olika angelägenheter. Ett exempel på en sådan överenskommelse är europeiska kon- vention om inbördes rättshjälp i brottmål som är införlivad i den svenska lagstiftningen genom lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål. Rättslig hjälp enligt den lagen är bl.a. för- hör i samband med förundersökning i brottmål, bevisupptagning samt kvarstad, beslag och husrannsakan. Andra exempel på inter- nationellt rättsligt bistånd är överlämnande eller utlämning från av en person som finns här för lagföring eller verkställighet av straff utomlands samt verkställighet av utländsk dom i . När en utländsk myndighet begär rättsligt bistånd från med stöd av en internationell överenskommelse kan vår unika, detaljerade reglering av tryck- och yttrandefriheten på grundlags- nivå genom TF och YGL medföra att en normkonflikt uppkommer. Grundlagsregleringen innebär ju bl.a. följande. Ingripanden mot yttranden i grundlagsskyddade medier får ske endast i den ordning och under de förutsättningar som anges i TF och YGL. Innehållet i ett yttrande kan beivras endast om det innefattar något av de brott som särskilt anges i grundlagarnas brottskatalog (ett tryck- eller yttrandefrihetsbrott). Om ett yttrande innefattar något annat brott som endast är straffbelagt i vanlig lag, t.ex. , kan det alltså inte bestraffas om det faller in under TF:s eller YGL:s skydd. Det straffrättsliga ansvaret för innehållet i ett grundlagsskyddat medium bärs av endast den som i grundlagarna utpekas som an- svarig (i första hand utgivaren). Övriga som deltagit i produktionen och spridningen av ett yttrande, t.ex. en meddelare som lämnar uppgifter för publicering i mediet, är som huvudregel fria från an- svar och skyddade mot ingripanden. Grundlagsskyddet innebär också bl.a. att skadestånd endast kan dömas ut om ett tryck- eller yttrandefrihetsbrott begåtts, dvs. inte om yttrandet innefattar annat brott, och ingripanden p.g.a. ett yttrandes innehåll får ske först efter publiceringen (förbudet mot censur). Bör möjligheterna att lämna internationellt rättsligt bistånd? Den utländska myndighetens framställan kan t.ex. innefatta en begäran om att förhör skall hållas med en i bosatt person eller att svenska myndigheter skall vidta någon straffprocessuell tvångsåtgärd som t.ex. kvarstad eller beslag. Frågan kan då upp- komma om måste neka att hjälpa till med den begärda åtgärden t.ex. på grund av att den person som framställningen avser omfattas av TF:s eller YGL:s särskilda regler om skydd för med- delare. Regeringen har i ett antal fall avslagit utländska myndig- heters framställningar om rättslig hjälp i brottmål med motivering- en att TF och YGL hindrar att rättslig hjälp lämnas. Motsvarande problem kan uppstå även då en utländsk myndighet begär att en person skall överlämnas eller utlämnas och då det begärs att en dom skall verkställas i . konvention om inbördes rättshjälp i brottmål medger att en framställning kan avslås om ett bifall skulle strida mot det anmodade landets allmänna rättsprinciper. När den svenska rege- ringen avslagit framställningar om internationell rättslig hjälp under hänvisning till bestämmelserna i och YGL har detta så- ledes skett i enlighet med konventionen. 2001/02:74 kon- staterade regeringen emellertid att den svenska hållningen inte alltid möts med förståelse från andra länder, bl.a. när utländska myndigheter har begärt hjälp med att ingripa mot den spridning av rasistisk propaganda som skett från . Regeringen uttalade att det därför kan finnas anledning att överväga om inte bestämmelser- na bör ses över för att möjliggöra att i större omfattning än kan bistå med internationell rättslig hjälp inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området (a. prop. s. 93). Upp- draget att göra denna översyn har lämnats till Tryck- och yttrande- frihetsberedningen. Regeringens uttalande skall enligt beredning- ens direktiv även ses mot bakgrund av den utveckling som pågår beträffande det rättsliga samarbetet, särskilt när det gäller sam- arbetet mellan EU:s medlemsstater. De instrument som antas och förhandlas i EU bygger på principen om ömsesidigt erkännan- de, t.ex. rambeslutet om en europeisk arresteringsorder och över- lämnande för brott inom EU. Utgångspunkten i dessa instrument är att medlemsstaterna skall verkställa varandras beslut utan att den materiella grunden ifrågasätts. Möjligheterna att vägra verkställig- het är mot denna bakgrund begränsade. I beredningens direktiv anges att beredningen skall överväga om möjligheterna att ge internationell rättslig hjälp inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området skall utökas. Det sägs, med Bör möjligheterna att lämna internationellt rättsligt bistånd? hänvisning till ett uttalande från (bet. 2001/02:KU21 s. 68, rskr. 2001/02:233), att det dock aldrig får kunna bli fråga om att genom att bistå med sådan hjälp förfar på ett sätt som skulle strida mot svenska allmänna rättsprinciper. Det anges också att det inte är endast vid rättslig hjälp i brottmål som TF och YGL kan medföra problem i det internationella samarbetet och att be- redningen därför även skall överväga om inte också möjligheten att vidta andra åtgärder inom ramen för det internationella rättsliga samarbetet, som t.ex. utlämning och verkställighet av utländska domar som begärs av utländska myndigheter, kan utökas inom TF:s och .