sou · GSB371d5 · 2005-01-01 00:00:00 — I sammanställningen för samtliga skolor i de olika städerna var 10 751 elever registrerade i gymnasieskolans årskurs 3. Urvalet av klas- ser gjorde att av eleverna blev aktuella för ett del- tagande. Av dessa medverkade 4 381 elever vid utdelningen av enkäterna vilket gav en primär svarsfrekvens (närvarande) på i hela materialet. Tjugotvå elever lämnade in blankt och under ifyllandet avbröt 2 elever tidigt och vid senare genomgång hade 2 enkäter stort internt bortfall och 9 enkäter bedömdes som inte seriöst ifyllda. Slutligen medverkade 4 343 elever motsvarande en svarsfrekvens på . Fyra ungdomar angav ej sitt kön varför materialet består av 2 323 flickor (53,) och 2 016 pojkar (46,). Tjugosju hade inte fyllt i sin ålder i enkäten. Genomsnittsåldern var (S.D., 0.74). av eleverna var antingen 17, 18 eller . Ungdomarnas svar när det gäller gymnasieprogram stämmer inte helt överens med de uppgifter vi hade om vilka program klasserna tillhör. Det finns en överrapportering när det gäller specialutfor- made program och en underrapportering när det gäller teoretiskt inriktade program samt individuellt program, medan antal ung- domar i de praktiskt inriktade programmen stämmer väl överens med den formella tillhörigheten till programmet. En förklaring kan vara att ungdomarna kan identifiera sig med ett annat program än det de formellt tillhör. Beträffande programtillhörighet förelåg inga statistiskt signifikanta skillnader mellan grupperna på gruppnivå och över alla program men vid parvisa analyser visade det sig att pojkar som gick på teoretiskt program (estetiskt, naturvetenskap- ligt, samhällsvetenskapligt eller tekniskt program) var något färre i gruppen som sålt sex (41,) än i gruppen som inte gjort det (58,). Skillnaden var statistiskt säkerställd (Chi2 = 4,095, p=.043). Å andra sidan var det vanligare med att pojkar som sålt sex (50,) tillhörde något av de praktiska programmen (barn- och fritid, bygg, el, energi, fordon m.fl.) än de som inte sålt sex (30,). Även denna skillnad var statistiskt säkerställd (Chi2 = 6,219, p=.013). Mellan flickorna i de två grupperna före- låg inga statistiskt säkerställda skillnader. En svarsfrekvens på får anses som god i en enkät- studie med fokus på så känsliga frågor som frågor om ungdomars sexuella erfarenheter och attityder och ligger i nivå med Mossiges studie. Vi hade dock räknat med en högre svarsfrekvens då våra erfarenheter av klassvisa undersökningar i skolmiljö tidigare givit en deltagarfrekvens på (, , 2001, , , , 2004). Å andra sidan så rapporterar till exempel att närvarofrekvensen på gymnasieskolorna i genomsnitt är (skol- förvaltning, 2004). Det innebär att skillnaden mellan undersök- ningens deltagarfrekvens och antalet förväntat närvarande elever kan uppskattas till . Vederbörande ansvarig till exempel skoldirektören för respektive orts gymnasieskolor, kontaktades för information om projektet. Efter tillstånd gjordes ett representativt urval av gymnasieskolor och vederbörande rektorer kontaktades för information, indivi- duellt eller i samband med en rektorskonferens. När rektorerna gett sitt tillstånd gjordes i samråd med skolorna ett representativt urval av de klasser som skulle delta i undersökningen. Lärare och elever erhöll därefter skriftlig information. Alla informerades om att det är frivilligt att delta i undersökningen. Datainsamlingen skedde därefter genom klassvisa besök. En per- son ur forskargruppen delade ut enkäterna och var närvarande medan eleverna fyllde i blanketterna. De elever som ej önskade del- ta i undersökningen hade möjlighet att lämna rummet. Vid lektio- nens slut lämnade eleverna in sina blanketter i slutna, omärkta kuvert till personen från forskargruppen. Denna handläggning gjordes för att eleverna skulle känna en fullständig säkerhet beträf- fande anonymiteten både i relation till lärare och kamrater som till forskargruppen. Stor vikt har lagts vid att säkerställa undersök- ningsdeltagarnas anonymitet och integritet. Frågeformulären fylls i anonymt och det går inte att i efterhand med ledning av svaren identifiera enskilda individer eller små grupper. Det fanns en möjlighet att frågor om uppväxten, sexuella erfaren- heter och erfarenheter av sexuella övergrepp och sexuell exploa- tering skulle kunna väcka obehagliga minnen till liv hos en del elever. De elever som så önskade hade möjlighet att ta kontakt med en erfaren vuxen för samtal och rådgivning. Vid behov fanns också möjlighet till en längre tids kontakt eller terapi. Alla elever som deltog i undersökningen fick skriftlig information om vilka perso- ner de kunde vända sig till. För vissa utsatta elever kunde det vara första gången som de fick veta att det finns hjälp att få. Undersökningen är godkänd vid , Medicinska Fakulteten, , , Dnr LU 938-02. Enkäten bygger i huvudsak på en tidigare norsk enkät Ungdoms holdninger til seksualitet og til seksuelle overgrep av , Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring (NOVA), 2001. Vissa frågor i den norska enkäten kommer i sin tur från andra frågeformulär. Översättningen av den norska enkäten till svenska och bearbe- tningen har genomförts i samråd med och med hän- syn tagen till de speciella frågeställningar i den aktuella undersök- ningen. Vid bearbetningen av enkäten har vi använt frågor ur följande frågeformulär och i förekommande fall gjort en översätt- ning till svenska: 73–90. Enkätundersökningen genomfördes bland drygt 2000 representativt utvalda ungdomar födda runt om i landet (, 2001). Denna enkät utarbetades av Fil. mag. , på uppdrag av och i samarbete med . 2000 är en vidareutveckling av den enkät som användes vid undersökningen 73–90. Enkät – ungdom, kön och sexualitet. Enkäten har använts i en undersökning i och och inom ramen för projektet , kön och sexua- litet i gränslandet. finns två delrapporter om under- sökningen (Hammarén, , 2001 och 2002). Undersökelse av seksuelle overgrep mot barn (Tambs, 1994). Enkäten sändes till 5 000 kvinnor i åldern , ett representativt urval ur den norska befolkningen. 1 833 kvinnor svarade. Bearbetningen av data har skett med hjälp av SPSS 11.5 (Statistical Package for the Social Sciences) for Windows. Resultaten redovisas med frekvenser, medelvärden och standardavvikelser eller median- värden. Såväl icke parametriska (Chi2 –test, exakta test) som parametriska test (t-test, ANOVA) har använts. Den följande resultatredovisningen börjar med att beskriva grup- pen som sålt sex mot ersättning/pengar (ibland kallad undersök- ningsgrupp). Därefter görs jämförelser i fem olika avsnitt beträf- fande bakgrundsfaktorer, kriminalitet, upplevd hälsa, egna sexuella erfarenheter, påtvingade sexuella aktiviteter, konsumtion av porno- grafi och en rad olika attitydfrågor. I dessa avseenden görs jäm- förelser med de ungdomar som inte sålt sex mot ersättning/pengar (ibland kallad jämförelsegrupp). Efter varje avsnitt kommenteras resultaten och dessa jämförs med resultat från tidigare studier på respektive område. Efter resultatredovisningen följer en avslutande diskussion. 6.1Att sälja sex mot ersättning/pengar Frågor till ungdomarna om sexuell exploatering – sälja sex mot ersättning/pengar fanns representerade på två ställen i enkäten. Det första stället var i inledningen ihop med regelbrott i skolan och i samhället. Frågan formulerades där: Har du gjort något av nedan- stående ... sålt sexuella tjänster? Det andra stället i enkäten kom efter frågor om sexualitet, sexuella övergrepp och sexuella förövar- beteenden. Frågan formulerades: Det händer att människor fri- villigt deltar i sexuella handlingar mot ersättning. Har du sålt sexuella tjänster? Denna fråga följdes av sex följdfrågor med underfrågor. Samtliga enkäter där ungdomarna svarat jakande på någon av de två huvudfrågorna eller följdfrågorna granskades noga av författarna oberoende av varandra. Därefter gjordes en konsensusbedömning av svaren för att bedöma seriositeten i varje enkät. Detta för att utesluta missförstånd från den svarandes sida eller att svaranden eventuellt velat skämta i svaren. Genom att frågan återkom på två ställen och följdes av fler frågor på ämnet bedömdes det mer sannolikt att få ungdomar att berätta om sina erfarenheter än genom att enbart inkludera en fråga i formuläret. Detta är en erfarenhet som finns från tidigare studier angående till exempel sexuella övergrepp (, 1989). 6.1.1Hur vanligt är det? I studien ingår 4 343 ungdomar, 2 323 flickor och 2 016 pojkar. Fyra enkäter saknade uppgift om kön. Av de 4 343 i studien del- tagande ungdomarna svarade 60 att de på något sätt sålt sex mot ersättning/pengar. Av de svarande var 23 flickor och 37 pojkar motsvarande av flickgruppen och av pojkgruppen. Skillnaden mellan könen är sta- tistiskt säkerställd (Chi2 5,654, p=.017). Av de svarande uppgav åtta att de var när det hände. Dessa ungdomar har tagits med i studien då det kan vara svårt att avgöra om de svarat på att de snart ska fylla eller om de redan gjort det. Till detta kommer att 39 ungdomar uppger att de i samband med sexuella övergrepp också erbjudits pengar eller förmåner. Vår utgångspunkt har varit ungdomarnas egen uppfattning om de sålt sex mot ersättning eller om de uppfattat att de fått något som ersättning, muta, tröst i samband med sexuella övergrepp. Därför ingår ej denna grupp om 39 ungdomar i redovisningen. Å andra sidan hade 14 av de 49 ungdomarna i gruppen som både sålt sex och varit utsatta för sexuella övergrepp, fått något i samband med övergreppen. Det var således betydligt vanligare (exakta test, p=.000) att man erhållit något i samband med sexuella över- grepp i den grupp som senare också sålt sex mot ersättning, än bland övriga barn och ungdomar som utsatts för övergrepp. 6.1.2Var bor ungdomarna som har sålt sex? Av de ungdomar som deltog i undersökningen och som bodde i en storstad (eller ) svarade 56 av 3 864 att de hade sålt sex mot ersättning; detta motsvarar . Av de ung- domar i undersökningen som bodde på en mindre ort (, eller ) svarade 4 av att de hade sålt sex mot ersättning. Det var således vanligare att storstads- ungdomar sålde sexuella tjänster, men skillnaden var inte statistiskt signifikant (Chi2 1,180, p=.277). Ungdomarna svarade i enkäten vid vilken ålder de första gången sålde sex mot ersättning/pengar. De aktuella åldrarna framgår av tabell 6.1. En mindre grupp på fem barn var när det hände medan resten av de 46 som uppgett ålder var , med en medelålder på . Medelåldern var för flickorna något högre (16,) än för pojkarna (15:7). Medianvärdet var dock detsamma, för bägge könen. Tabell 6.1 Ålder vid erbjudandet/försäljning av sex mot ersättning/pengar 6.1.4Vad har man sålt? Olika typer av sexuella tjänster Ungdomarna fick i enkäten svara på olika typer av sexuella hand- lingar som de utfört mot ersättning/pengar, tabell 6.2. Utöver detta fick de svara på om de kunde tänka sig att göra samma handlingar respektive acceptera att någon annan gör det. Svaren på dessa två sista frågor redovisas under avsnittet 6.6., Attityder. SOU 2004:71 Bilaga 3 Tabell 6.2 Typ av aktivitet Flickor N = 20–23 Pojkar N = 32–33 att visa ditt könsorgan för någon mot ersättning? att låta mig fotograferas att onanera åt någon att ha munsex (oralsex) att ha samlag mot att ha analsex mot att bli fotograferad eller filmad i sexuella situa- I stort sett alla sexuella handlingar, utom, oralsex hade oftare genomförts av pojkarna jämfört med flickorna. Att sälja samlag, analsex eller att ställa upp och bli fotograferad eller filmad i sexuella situationer var signifikant vanligare bland pojkar än bland flickor, tabell 6.2. Sex flickor och 13 pojkar hade låtit sig fotograferas nakna och en flicka respektive 13 pojkar i sexuella situationer. Sammantaget hade sex flickor och 16 pojkar låtit sig fotograferas till pornografiska bilder, motsvarande av samtliga som sålt sex. 6.1.5Vilken typ av ersättning har ungdomarna fått? Tabell 6.3 Typ av ersättning Flickor N = 23 Pojkar N = 37 ersättning har du fått? Saker, t.ex. kläder Aktiviteter, t.ex. resor De sextio ungdomarna som uppgett att de sålt sex mot ersätt- ning/pengar beskrev också vad de fått i ersättning. En del ung- domar svarade på flera av alternativen. Det vanligaste i såväl flick- som pojkgruppen var pengar. Näst vanligast bland flickorna var saker, som t.ex. kläder, medan detta var ovanligt bland pojkarna. Denna skillnad mellan könen var signifikant (exakta test, p=.027). I gruppen annat dolde sig en del olika svar. Det vanligaste kunde kategoriseras som utbytessex. I den kategorin hamnade sex ung- domar (fem pojkar och en flicka) som sålde sex mot att vid samma tillfälle eller ett senare tillfällen få sexuella tjänster i utbyte. En flicka sålde sex mot att få chansen att bli fotomodell modellsex. I ett fall svarade en yngling att han sålt sex, det vill säga, låtit sig fotograferas mot pengar, i en vadslagningssituation. Två flickor rapporterade att de sålt sex mot droger/knark. 6.1.6Hur kom ungdomarna i kontakt med köparen? Det vanligaste var att man fick kontakt med köparen via kamrater (20 st.) på krogen (11 st.) eller via Internet (10 st.). Det enda sta- tistiskt säkerställda skillnaden var att pojkar i större utsträckning än flickor fick kontakt med köparen på krogen (exakta test, p=.039). SOU 2004:71 Bilaga 3 Tabell 6.4 Kontakt med köparen Hur kom du i kontakt Flickor N = 23 Pojkar N = 37 Genom vuxen/vuxna Under kategorin annat svarade sju ungdomar, fem pojkar och två flickor. Tre svarade att de fått kontakt med köparen på en fest/ festival, två ungdomar att det var genom en polare/pojkvän medan två ungdomar svarade att kontakten kom genom en tidning eller att man visste vem man kunde kontakta. Dessa svar fick stå kvar under kategorin annat även om fem av dem likaväl skulle kunna adderas till gruppen kompisar i tabell, 6.4. 6.1.7Hur ofta har ungdomarna sålt sex mot ersättning/ pengar? Fyrtiofyra av de ungdomar som rapporterat att de sålt sex mot ersättning/pengar svarade på frågan om hur ofta det skett. Sjutton ungdomar svarade en gång, 10 svarade två till fem gånger, medan 17 svarade fler än fem gånger. Det var ingen statistiskt signifikant skillnad mellan flickor och pojkar med avseende på hur ofta man sålt sex. 6.1.8Relationen mellan sexuella övergrepp och att sälja sex Fyrtionio av de sextio ungdomarna uppgav att de blivit utsatt för sexuellt övergrepp under uppväxten (v.g. se avsnitt 6.4., Sexuella övergrepp). I 17 av dessa fall saknades antingen uppgift på barnets ålder vid det sexuella övergreppet (8 stycken) eller åldern vid första tillfället att sälja sex (11 stycken). För de resterande 32 ung- domarna kunde man i 22 fall () dra den slutsatsen att de sexuella övergreppen föregick första tidpunkten för försäljning av sex. Då åldersuppgiften baserade sig på helår kunde 7 fall inte avgöras, då tidpunkten var densamma, dvs. I tre fall låg försäljning av sex tidsmässigt före den uppgivna åldern för sexuellt övergrepp. I undersökningen svarade 60 ungdomar (1,), 23 flickor (1,) och 37 pojkar (1,), att de har sålt sexuella tjänster mot ersättning/pengar. Generellt sett, men framför allt när det gäller känsliga ämnen, är det svårt att säga, om de svar som läm- nas i en enkätundersökning motsvarar den faktiska förekomsten av en företeelse eller om det sker en över- eller underrapportering. Hegna och (2002) menar att känsliga frågor om sexua- litet, narkotika och beteendeproblem har en acceptabel validitet eller en tendens till underrapportering och att starkt stigmatiserat beteenden som att sälja sexuella tjänster sannolikt snarare under- än överrapporteras. Finns det en risk att ungdomar med erfarenhet av att sälja sexuella tjänster inte vågade ange det? Mot detta talar att undersökningen är anonym och att det inte finns någon möjlighet att i efterhand peka ut enskilda ungdomar. Är det möjligt att ung- domar utan erfarenhet av att sälja sexuella tjänster har angett att de har gjort det, för att skryta eller för att de tyckte att det var roligt? Samtliga enkäter där ungdomar har angett att de har sålt sexuella tjänster har noggrant gåtts igenom för att så långt som det är möjligt säkerställa att endast seriösa och trovärdiga enkäter ingår i undersökningsgruppen. Frekvensen och könsfördelningen som fram- kom i vår undersökning stämmer i stort med de få undersökningar som tidigare genomförts. Det talar för att siffrorna är rimliga. I Hegna och studie av 11 425 ungdomar i åldern 14–(Hegna, , 2002) svarade av flickorna och av pojkarna att de inom loppet av utfört sexuella tjänster mot betalning. Samma fråga ställdes i Mossiges undersökning av 710 ungdomar i åldern (Mossige, 2001). Nitton ungdomar (2,), 12 pojkar (3,) och 7 flickor (1,), svarade att de hade sålt sexuella tjänster mot betalning. Fyra pojkar och tre flickor svarade även på frågan om hur gamla de var första gången de sålde sexuella tjänster mot betalning (Mossige, personlig kommunikation). Även Folkhehelsas undersökning (1993) och Thoresens under- sökning (1995) ger frekvenser i denna storleksordning. Asgeirsdottirs studie från (2001) ger dock liksom Mossiges studie högre frekvenser, bland flickorna och bland pojkarna. Även dessa resultat är dock opublicerade. Oavsett hur stor andel ungdomar som sålt sex mot ersättning/ pengar i dessa undersökningar är det ett genomgående mönster att det är 1.5–3 gånger vanligare att pojkar uppger att de sålt sex. Denna proportion mellan könen har även stöd i annan forskning (Cottler et al., 1990) och undersökningar om svenskars sexual- vanor. I undersökningen av unga män (16–) svarade att det hänt att de tagit betalt för en sexuell tjänst (Rogala, , 2001). genomförde 1996 en representativ intervju- undersökning om sexuallivet i , där 2 810 män och kvinnor i åldern deltog (et al., 1998). Svarsfrekvensen i undersökningen var . I intervjun ställdes bland annat frågan om det har hänt att man tagit emot pengar eller annan ersättning som betalning för att vara sexuellt tillsammans med någon. Tolv personer (0,av hela undersökningsgruppen eller av männen och av kvinnorna) uppgav att de hade sådana erfarenheter. I rapporten redovisas inte ålders- fördelningen bland dem som har fått ersättning för sex. skriver: Bland de av våra intervjupersoner som de facto hade tagit betalt, uppgav de flesta att det varit en engångsföreteelse; några personer hade gjort det två gånger. Vidare skriver man: Endast en person svarade på ett sådant sätt att det framgick att det rörde sig om en mer vanemässig verksamhet. (, 1998, s. 235). I vår undersökning finns frågan om det är ungdomen själv eller köparen som har tagit initiativet inte med. I studie (, 1998) uppger de informanter som har sålt sexuella tjänster, som vanligaste skäl till varför de har gjort det, att de inte kunnat motstå den ersättning som erbjudits, vilket pekar på att initiativet kom från köparen. Möjligen påverkas svaren något av att informanterna befann sig i en intervjusituation där det kan vara svårt att tillstå att det var man själv som tog initiativet. Både flickor och pojkar som har sålt sexuella tjänster svarar i vår studie att det vanligaste sättet att komma i kontakt med köparen är genom Det talar för att många av dessa ungdomar befinner sig i ett sammanhang där det framstår som ett möjligt alternativ att sälja sexuella tjänster och där det finns andra, kanske med egna erfaren- heter av att sälja sexuella tjänster, som kan introducera dem utan att det alltid står klart på vems initiativ det sker. Høigård och Finstad (1986) har genomfört en intervjuunder- sökning med 26 prostituerade kvinnor i åldern , där man belyser kvinnornas väg in i prostitutionen. Genomsnittsåldern vid debuten var . Enligt undersökningen sker debuten ofta på en känd, synlig prostitutionsmarknad tillsammans med en . Det rör sig om en gradvis process där social inlärning som påverkar självbilden och förhållandet till den egna sexualiteten spelar en stor roll. erfarenheter av sexuella övergrepp, upplevelsen av att kvinnokroppen är en form av kapital som kan säljas och negativa upplevelser som leder till låg självrespekt ingår i kollektiva erfaren- heter som flickorna delar med andra ungdomar i en hård belastad miljö. Under denna process rycker prostitutionen som ett möjligt alternativ allt närmare. Av de ungdomar i Hegna och (2002) undersökning som hade sålt sexuella tjänster svarade cirka en tredjedel att de hade gjort det 1–3 gånger och drygt hälften att de hade gjort det fler än tio gånger . Ett högt antal talar enligt Hegna och , för att ungdomen är mer involverad i etablerad prostitution eller att det finns en fast kontakt till en eller flera män som erbjuder pengar eller annan ersättning i utbyte mot sex. Gruppen som oftare hade sålt sex skilde sig från gruppen som sällan hade sålt sex såtillvida att de kände sig mer ensamma, uppgav lägre ålder både vid den sexuella debuten och första gången de sålde sex, var oftare i och hade oftare använt heroin. Avslutningsvis rapporterar av eleverna i åk 8 och år 2 på gymnasieskolan att de erbjudits fördelar i skolan i utbyte mot sexuella tjänster i undersökning av 3 386 elever (, 2002). De flesta erbjudandena kom från någon annan elev, men vart sjätte erbjudande kom från en lärare. Bland ungdomarna som sålt sex uppgav 32 av 59 att de var födda i men att bägge eller någon av föräldrarna hade invandrat från något annat land (andra generationsinvandrare), motsvarande . Bland ungdomar som inte sålt sex var 1 398 av 4 256 ungdomar eller andra generationsinvandrare. Skillna- den mellan grupperna var statistiskt säkerställd (Chi2 12,016, p=.001). Av de 32 ungdomarna som sålt sex var 23 pojkar motsvarande och 9 var flickor motsvarande . Mot- svarande siffror i gruppen som inte sålt sex var för flickorna och bland pojkarna. Skillnaden mellan grup- perna var signifikant då det gällde pojkarna (Chi2 15,327, p=.000). Tjugo ungdomar, var själva inte födda i (första generationsinvandrare). Femton av pojkarna var födda utomlands (40,) liksom fem flickor (23,), medan motsvarande siffror för normalgruppen var för pojkarna och för flickorna. Skillnaden mellan pojkarna i de bägge grupperna var statistiskt säkerställd (Chi2 17,956, p=.000). Det är inte ovanligt att familjestrukturen förändras en eller under ett barns uppväxt på grund av separationer, dödsfall eller annat. Inom ramen för denna undersökning har det inte funnits möjlighet att kartlägga dessa förändringar och jämföra familjestrukturen och eventuella förändringar under de deltagande ungdomarnas uppväxt. Graden av familjestabilitet eller familje- ombildningar saknas således i beskrivningen av ungdomarnas bak- grund. Här redovisas i stället familjestrukturen för undersökningens genomförande. Ungdomarna svarade på frågan om vem de bor tillsammans med genom att kryssa för något av alternativen i tabell 6.5. Tabell 6.5 Jag bor ihop med ... Jag bor ihop med hos mamma, ibland hos pappa Annat, t.ex. familjehem, institution Det finns flera signifikant skillnader mellan undersökningsgruppen och jämförelsegruppen med avseende på ungdomarnas boende. Färre ungdomar i undersökningsgruppen lever tillsammans med båda föräldrar (p=.034). Däremot bor fler i undersökningsgruppen i eget boende (p=.005), eller i en annan boendeform, till exempel familjehem eller institution (p=.008). Fler ungdomar i undersökningsgruppen än i jämförelsegruppen uppger att någon av deras föräldrar inte är i livet. Fem fäder motsvarande och fyra mödrar motsvarande i undersökningsgruppen är inte i livet jämfört av fäderna och av mödrarna i jämförelsegruppen. Liksom familjestrukturen kan också socioekonomiska faktorer för- ändras under barnens uppväxt. Arbets- och anställningsförhållan- den kan skifta och många föräldrar yrkesarbetar inte under kortare eller perioder av olika anledningar. Det finns heller inget enkelt samband mellan föräldrarnas utbildningsnivå och familjens socio- ekonomiska status. Förändringar i familjestrukturen leder också ofta till ekonomiska konsekvenser. Allt detta gör bilden komplex. För att få en mer heltäckande uppfattning om den socioekonomis-