sou · GSB361 · 2005-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av . Till särskild ut- redare förordnades kammarrättspresidenten . Att som experter biträda utredningen förordnades utredaren , , kansli- rådet , , doktoranden , , verkställande direktören , Mistra och byrådirektören , Statskontoret. förordnades följande personer att i en samrådsgrupp biträda utredningen. Från Riksåklagaren dåvarande chefsjuristen, numera general- direktören , från bitr. chefs- juristen , från generaldirektören , från länspolismästaren , från Dom- stolsverket hovrättsassessorn , från ordföranden professor , från dåvarande enhetschefen , från förbundsjuristen och från för Kvinno- jourer och Tjejjourer ordföranden . förordnades från fil.dr. att ingå i samrådsgruppen. Tf kammarrättsassessorn anställdes som sekreterare i utredningen . Utredningen har antagit namnet Utredningen om (Ju 2003:08). Härmed överlämnar utredningen betänkandet En översyn av Brottsoffer- myndigheten (SOU 2004:61). Uppdraget är därmed avslutat. Förslag till förordning (200X:XX) med instruktion för Förslag till förordning (200X:XX) om brottsofferfond ....... Utredningens uppdrag och arbete ................................ nuvarande verksamhet och resursfördelning .................. 2.1Brottsoffermyndighetens nuvarande verksamhet, ansvarsområden och organisation........................................... Information och kunskap............................................. 2.1.3 Övriga uppdrag och internationellt arbete.................. Brottsofferfondens nuvarande verksamhet................. 2.2.2 Brottsofferfondens fördelning av medel ..................... 2.3Brottsoffermyndighetens resurser och fördelningen av Några tankar om brottsofferfrågornas plats i dagens 3.1Brottsofferfrågornas framväxt och förutsättningar i Behövs det en brottsoffermyndighet? En brottsofferombudsman eller en Skall en brottsofferombudsman inrättas?............................... 4.2Skall få en samordningsuppgift för brottsofferfrågor?............................................................... En särskild nationell samordnare mot våld i nära 5.3Skall det inom ramen för inrättas en särskild nationell samordnare mot våld i nära Nya uppgifter för ...................... EU-direktiv om brottsofferersättning .................................... 6.2Utökade möjligheter att få skadestånd mellan Ekonomisk ersättning till hotade personer ............................ Brottsskadeersättning till barn som bevittnar våld ................ Förslagens konsekvenser för ......... Hur regressverksamheten fungerar ................................ 7.2Hur och av vem bör regressverksamheten bedrivas i 8.2Brottsoffermyndigheten som ett informations- och Viktimologisk forskning och utvecklingsverksamhet........ 9.1Det framtida ansvaret för och organisationen av forskning och utvecklingsverksamhet .................................. 9.2Inriktningen på forskningen och 9.3Samverkan med annan kriminalpolitisk forskning respektive med praktisk verksamhet på Brottsförebyggande rådets operativa uppgifter ................... Skall Brottsoffermyndigheten utföra operativa uppgifter och i så fall vilka? Används medlen där de bäst behövs? 12.3.1 Målen för brottsofferfonden ...................................... 12.3.2 Vad fondens medel skall användas till .... 12.4.1 Redovisningen av brottsofferfondens intäkter ......... 12.4.2 Brottsofferfondens förvaltning.................................. ansvarsområden och organisation ............................... Uppgifter och ansvarsområden ............................................. Ledning och organisation ...................................................... 13.2.6 Några tankar om organisationen i övrigt................... Ekonomiska konsekvenser och förslag till finansiering ...... Konsekvenser för jämställdheten och andra Behov av författningsförändringar........................................ Bilaga 1 Kommittédirektiv............................................................. Bilaga 2 Tabeller för brottsofferfonden ........................................ Bilaga 3 Fördelning av brottsofferfondens medel efter huvudman 1999–2003 ...................................................... Bilaga 4 Fördelning av brottsofferfondens medel efter verksamhet 1999–2003..................................................... och brottsofferfonden inrättades 1994. Detta var en kraftfull satsning på brottsofferfrågorna och har flera ytterligare åtgärder vidtagits för att stärka brotts- offrens ställning. Trots dessa satsningar krävs det mer för att brottsofferfrågorna skall få fullt genomslag. Det finns också brister i det praktiska arbetet med brottsofferfrågor hos de rättsvårdande myndigheterna och andra som kommer i kontakt med brottsoffer. Det handlar bl.a. om attityder, bemötande och kunskap. Men framför allt behöver samordningen och samarbetet utvecklas på både central och lokal nivå. Frågan är vilken roll Brottsoffermyn- digheten skall spela för de framtida satsningarna på brottsofferom- rådet. verksamhet har utvecklats såväl kvalitativt som kvantitativt. Antalet brottsskade- ärenden har ökat och myndigheten har fått både nya permanenta uppgifter och flera tidsbegränsade regeringsuppdrag. Ytterligare nya uppgifter främst på brottsskadeområdet är att vänta. Brotts- offerfonden har vuxit med en ökad konkurrenssituation som följd. Detta ställer stora krav på handläggningen av ansökningar och på prövningen av bidrag. Allt detta gör att det har ansetts motiverat att göra en översyn av verksamhet och av brottsofferfonden. I uppdraget ingår att lämna förslag till hur Brottsoffermyndig- hetens framtida verksamhet skall se ut, vilka ansvarsområden som myndigheten skall ha och hur den bör organiseras. övergripande uppgift är – och skall fortsättningsvis vara – att främja brottsoffers rättigheter, behov och intressen. Förslagen som lämnas i detta betänkande innebär sammantaget att myndigheten kommer att få vidgade ansvars- områden och ett tydligare mandat. Myndigheten bör därmed få goda förutsättningar för att kunna bedriva ett fortsatt framgångs- rikt arbete på brottsofferområdet. framtida uppgifter och ansvarsområden får en samordningsuppgift för brottsoffer- frågornas behandling i samhället (kap. 4) För att motverka de brister som finns när det gäller samord- ningen mellan myndigheterna och andra aktörer på brottsofferom- rådet skall ha en särskild samordnings- uppgift för brottsofferfrågornas behandling i samhället. I uppgiften skall bl.a. ingå att inhämta och samla information om hur brotts- offerfrågor behandlas hos myndigheter och andra. I den skall också ingå att mer aktivt följa hur kunskapen om brottsofferfrågor ut- vecklas hos bl.a. myndigheterna i rättskedjan. En annan viktig upp- gift skall vara att stimulera till insatser på central och lokal nivå och att följa upp och utvärdera de insatser som vidtas. Brottsoffer skall kunna vända sig till med klagomål i alla brottsofferrelaterade frågor. Om klagomålet rör en annan myndighets verksamhetsområde skall Brottsoffer- myndigheten överlämna det till den myndigheten. Sammantaget innebär de nya uppgifterna att Brottsoffermyndig- heten kommer att få en djup och bred kunskap om hur brotts- offerfrågorna behandlas i samhället. Myndigheten bör få regeringens uppdrag att ta fram ett natio- nellt handlingsprogram för arbetet med brottsofferfrågorna på central och lokal nivå. Någon särskild brottsofferombudsman bör inte inrättas. De flesta uppgifter som skulle vara aktuella för en sådan ombudsman hanteras redan – eller kommer att göra det – inom Brottsoffer- myndigheten. En särskild nationell samordnare mot våld i nära relationer skall inte inrättas (kap. 5) Det är inte lämpligt att inom utse en sär- skild nationell samordnare mot våld i nära relationer i enlighet med det förslag som har lämnats i del- betänkande (SOU 2002:71). Att framhäva endast en brottsoffer- kategori genom att inrätta en särskild samordnare för just den kategorin skulle kunna leda till att olika brottsoffergrupper kommer att ställas mot varandra. En sådan utveckling vore olycklig. fyller många av de funktioner som den föreslagne samordnaren skulle ha. Med Brottsoffermyndighetens samordningsuppgift för brottsoffer- frågorna i samhället finns det inget behov av att inrätta en särskild samordnare mot våld i nära relationer. Brottsskadeverksamheten utvidgas (kap. 6) En av myndighetens huvuduppgifter är att pröva ärenden om brottsskadeersättning. Ärendetillströmningen är ständigt ökande. Ännu fler ärenden kan förväntas med anledning av att flera försäk- ringsbolag har ändrat eller är på väg att ändra ersättningsreglerna för överfallsskydd. Med de förslag om utökade möjligheter till skadestånd i sam- band med hot och våld mellan närstående, rätt till ersättning till hotade personer och till barn som bevittnar våld som förbereds inom kan det förväntas att Brottsoffermyn- digheten tillförs nya uppgifter. Det förslag till direktiv om brotts- offerersättning som förbereds inom EU innebär att myndigheten får nya uppgifter när det gäller samarbete mellan medlemsstaterna inom EU. De nya uppgifterna passar väl med nu- varande verksamhet men ställer krav på ny kompetens. skall i större utsträckning återkräva utbetalad brottsskadeersättning (kap. 7) Det är en viktig och angelägen uppgift att staten återkräver ut- betalad brottsskadeersättning från skadevållarna. Myndighetens regressverksamhet behöver byggas ut, struktureras och utvecklas. bör få i uppdrag att ta fram en strategi för hur regressverksamheten skall utformas för att myndigheten skall kunna komma i kapp med hanteringen av regresskrav. skall vara ett centrum för brottsofferinforma- tion och brottsofferkunskap (kap. 8) Myndigheten skall aktivt verka för att kunskap och information om brottsofferfrågor når en bred krets. Därigenom kan bl.a. attityder och värderingar förändras. Myndighetens nya samordningsuppgift kommer att kräva ytterligare insatser när det gäller informations- och kunskapsfrågorna. Myndigheten bör få i uppdrag att ta fram en informations- strategi. Av den skall bl.a. framgå vilka grupper informationen skall riktas till och formerna för hur det skall gå till. Informations- strategin bör också omfatta arbetet med att sprida resultaten av forskning och andra projekt som fått bidrag från brottsoffer- fonden. Myndigheten skall också fortsättningsvis delta i det internatio- nella samarbetet på brottsofferområdet och i det arbetet vara drivande för att stärka brottsoffrens ställning. Viktimologisk forskning och utvecklingsverksamhet (kap. 9) Det viktimologiska forskningsfältet är fortfarande ungt och på stark tillväxt. Det finns inte anledning att frångå den inrikt- ning på forskningen som har slagits fast i viktimologiska forskningsprogram. En närmare utvärdering av pro- grammet bör göras när det har avslutats. bör det övervägas om en professur i viktimologi bör inrättas. För att forskningen skall bli framgångsrik krävs det en sam- verkan mellan den viktimologiska forskningen och forskningen inom andra discipliner. Detsamma gäller samverkan med den mera praktiska verksamheten. Genom den nya samordningsuppgiften, de förstärkta uppgifterna på informations- och kunskapsområdet samt genom fondarbetet kommer att få en bredare kunskap som ger myndigheten en utmärkt plattform för en sådan samverkan. För att initiera samarbete mellan brottsofferstödjande och brottsförebyggande projekt bör BRÅ finnas representerat i det organ som beslutar om fördelning av brottsofferfondens medel. Det saknas utrymme för att genom omprioriteringar av fondens medel överföra till det av för- slagna . som serviceorgan till regeringen (kap. 10) bör inte knytas närmare regeringen som ett serviceorgan. Den analysenhet som BRÅ-utredning föreslår skall inrättas inom för att tillgodose departementets behov av analyser och andra stabsuppdrag på det brottsförebyggande området bör få motsvarande uppgifter när det gäller frågor på brottsofferområdet. Enheten skulle därmed kunna bli en viktig länk för att på central nivå foga samman de brottsföre- byggande och brottsofferstödjande frågorna. Operativa uppgifter (kap. 11) bör även fortsättningsvis få i uppdrag att initiera lokal brottsoffersamverkan. De projekt som myndigheten har genomfört har varit positiva när det gäller att skapa kontaktvägar och öka kunskaperna om brottsofferfrågor. Arbetet bör intensifieras och myndigheten bör ta fram en strategi för hur arbetet skall bedrivas. Samarbete mellan lokalt brottsofferarbete och lokalt brottsförebyggande arbete bör stimuleras. Vittnesstödsverksamheten skall bygga på samarbete mellan dom- stolarna och frivilligorganisationerna. får ansvar för att domstolarna har förutsättningar för att ha vittnesstöd. skall inte ha något övergripande ansvar för vittnesstödsverksamheten. Bidrag från brottsofferfonden skall även fortsättningsvis kunna utgå till de organisationer som bedriver vittnesstöd. skall också kunna få i uppdrag att genomföra riktade utbildningsinsatser och andra uppdrag av mer operativ karaktär. Brottsofferfonden (kap. 12) har delats ut från fonden. Intäkterna till fonden har ökat rejält och uppgår för till ca . I den utvärdering som på myndighetens initiativ gjordes framkom att fonden hade starkt bidragit till att många forskningsprojekt initierats och att den haft stor betydelse för de ideella organisationerna. Någon oberoende kvalificerad ut- värdering som visar vilka effekter som blivit en följd av de utdelade medlen har inte gjorts. Det går därför inte att säkert säga om fondens medel delas ut där de bäst behövs och där de gör störst nytta. Den nuvarande fördelningen av fondmedel – till ideella organisationer, till forskning och till privat och offentlig verksamhet – framstår i allt väsentligt som rimlig. Målen för verksamheten tydliggörs. Myndigheten skall fastställa de närmare målen samt principerna för hur ansökningar skall be- dömas och prioriteras. Myndigheten skall ta fram en tydlig strategi för uppföljning, utvärdering och återföring av erfarenheter. En extern utvärdering av fondens verk- samhet bör påbörjas. Det bör tas fram nya riktlinjer för medelsförvaltningen. Brottsofferfonden skall i ökad utsträckning fungera som ett styrmedel för myndighetens verksamhet. skall därför ha möjlighet att själv ansöka om bidrag ur fonden. Myndigheten skall också aktivt verka för att olika aktörer ansöker om bidrag. Den bör bl.a. initiera projekt för att uppmärksamma mindre utforskade brottsoffergrupper eller frågor. Detta bör också gälla verksamheter som i och för sig fyller en god funktion för brottsoffer men som av andra skäl har mindre möjligheter att få bidrag från fonden. Det kan avse projekt som har både ett brotts- offerperspektiv och ett brottsförebyggande perspektiv. Det kan också gälla offer som utsatts för brott med rasistiska eller främlingsfientliga förtecken. Någon höjning av avgiften till brottsofferfonden föreslås inte . När resultatet av den föreslagna utvärderingen är klart kan frågan övervägas på nytt. Fonden kan få ökade intäkter (ca ) om förslaget till ökad användning av intensivövervakning med elektronisk kon- troll genomförs. Ledningsform (avsnitt 13.2.1) Mot bakgrund av uppgifter och ansvars- områden skall myndigheten även fortsättningsvis ha lednings- formen enrådighetsverk. (avsnitt 13.2.2) vissa ärenden om brottsskadeersättning byter namn till . Inga ändringar föreslås när det gäller nämndens sammansättning. Nämnden bör i större utsträckning än själv initiera vilka ärenden den vill pröva. (avsnitt 13.2.3) Rådet för prövning av frågor om bidrag från brottsofferfonden byter namn till och antalet leda- möter utökas till åtta. Nämnden skall även fortsättningsvis pröva frågor om bidrag från brottsofferfonden. Med en bredare samman- satt nämnd skapas en stark plattform för samordning och sam- arbete. (avsnitt 13.2.4) Myndigheten bör omfattas av verksförordningens bestämmelser om personalansvarsnämnd. Genusperspektiv (avsnitt 13.2.5) verksamhet skall genomsyras av genus- perspektivet. Organisationen i övrigt (avsnitt 13.2.6) bestämmer själv sin inre organisation med undantag för nämnderna. Resursbehov (avsnitt 13.3) Det bedöms att myndigheten behöver tillföras resurser mot- svarande sex årsarbetskrafter för de nya och utökade uppgifterna. Vidare behöver myndigheten ett resurstillskott för kompetensut- vecklande insatser. Ekonomiska konsekvenser och förslag till finansiering (avsnitt 14.1) Förslagen uppskattas medföra ökade kostnader för staten med ca . Dessa kostnader kan finansieras genom de ökade intäkter som en väl utbyggd regressverksamhet kan antas inbringa. Konsekvenser för jämställdheten och andra konsekvenser (avsnitt 14.2) Förslagen bör kunna ha betydelse för det brottsförebyggande arbetet och leda till minskad brottslighet. De har också betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män. Behov av författningsändringar (avsnitt 14.3) En ny förordning med instruktion för myndigheten och en ny för- ordning för brottsofferfonden föreslås. De bör träda i kraft så snart det kan ske. för arbetsliv och socialvetenskap för rättsliga och inrikes frågor för kvinnojourer och tjejjourer i förordning (200X:XX) med instruktion för Härigenom föreskrivs följande. övergripande uppgift är att främja alla brottsoffers rättigheter, behov och intressen. skall vara ett centrum för brottsoffer- information och brottsofferkunskap. Myndigheten har en samord- ningsuppgift för brottsofferfrågornas behandling i samhället. 1.pröva ärenden om brottsskadeersättning enligt brottsskade- lagen (1978:413) och andra ärenden som enligt lag skall prövas av , 2.för statens räkning återkräva utbetalad brottsskadeersättning samt i övrigt företräda staten vid och utanför domstol i fråga om fordringar som avses i 17 § brottsskadelagen, 3.pröva frågor om bidrag från brottsofferfonden enligt lagen (1994:419) om brottsofferfond och förordningen (200X:XX) om brottsofferfond, 4.genom information aktivt verka för att berörda får kännedom om möjligheterna till brottsskadeersättning och om möjlighe- terna till bidrag från brottsofferfonden, 5.genom utåtriktad verksamhet verka för att myndigheter, andra aktörer och allmänheten får ökad kunskap om brottsoffer- frågor, 6.lämna upplysningar, vägledning och råd i brottsofferfrågor samt ta emot klagomål från dem som drabbats av brott samt 7.medverka i internationellt samarbete på brottsofferområdet. skall i sin verksamhet beakta att brotts- offer med bristande kunskaper i svenska kan ha ett särskilt behov av information. skall i sin verksamhet beakta genusper- spektivet. Följande föreskrifter i verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på : 2 § om behörighet att företräda staten vid domstol, 3 § om myndighetens ledning, 6–9 §§ om myndighetschefens ansvar och uppgifter, 15 § om revisionsberättelse, 16 § om medverkan i EU-arbetet, 18 § om myndighetens organisation, 19–20 §§ om personalansvarsnämnd, 21 och 23–26 §§ om ärendenas handläggning, 30 § om ärendeförteckning, 31 § om myndighetens beslut samt 32 § om anställningar. Generaldirektören är chef för myndigheten. Vid Brottsoffermyndigheten finns en nämnd som skall avgöra ärenden enligt 13 § första stycket brottsskadelagen (1978:413) och andra ärenden som enligt lag skall prövas av nämnden. Nämnden består av en ordförande, två vice ordföranden och tre andra ledamöter. För varje ledamot utom ordföranden skall finnas en ersättare. Enligt 13 § andra stycket brottsskadelagen (1978:413) skall ordföranden och vice ordförandena i nämnden vara eller ha varit ordinarie domare. Nämnden utses av regeringen för en be- stämd tid. Nämnden är beslutför med fyra ledamöter. Av dessa skall ord- föranden eller en av de båda vice ordförandena samt minst två andra ledamöter eller ersättare för dem vara närvarande. Om det framkommer skiljaktiga meningar vid en överläggning skall föreskrifterna i 16 kap. om omröstning i tvistemål tillämpas. Ordföranden skall dock säga sin mening först. Nämnden får i en arbetsordning närmare bestämma sina arbets- former och rutiner. Vid Brottsoffermyndigheten finns en av frågor om bidrag från brottsofferfonden enligt lagen (1994:419) om brottsofferfond och förordningen (200X:XX) om brottsofferfond. Nämnden består av generaldirektören som ordförande och sju andra ledamöter som utses av regeringen för en bestämd tid. Nämnden är beslutför med ordföranden och fyra andra ledamöter. Nämnden får i en arbetsordning eller i särskilda beslut lämna över till generaldirektören eller annan anställd att avgöra sådana ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av nämnden. An- sökningar om bidrag till forskningsprojekt skall dock alltid prövas av nämnden. Nämnden får i en arbetsordning närmare bestämma sina arbets- former och rutiner. bestämmer sin egen organisation, med undantag för vad som i denna instruktion sägs om och om . Generaldirektören avgör ärenden som inte skall avgöras av och av offerfonden. Om sådana ärenden inte behöver avgöras av generaldirektören får de avgöras av någon annan tjänsteman. Hur detta skall ske anges i en arbetsordning eller i särskilda beslut. Om ett klagomål enligt 2 § 6 gäller en annan myndighets verksam- hetsområde skall överlämna det till den myndigheten. För prövning av ärenden om brottsskadeersättning gäller bestäm- melserna i 12–15 §§ brottsskadelagen (1978:413). För prövning av frågor om bidrag från brottsofferfonden gäller bestämmelsen i 5 § förordning (200X:XX) om brottsofferfond. För övriga ärenden gäller bestämmelsen i 35 § verksförord- ningen. Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall tillämpas på . Denna förordning träder i kraft den Genom förordningen upphävs förordningen (1994:572) med in- struktion för . förordning (200X:XX) om brottsofferfond Härigenom föreskrivs följande. Det övergripande målet för verksamheten är att genom bidrag från brottsofferfonden främja brottsoffers rättigheter, behov och intressen. skall i särskilda dokument fastställa de närmare målen för verksamheten samt principerna för hur ansök- ningar om bidrag skall bedömas och prioriteras. Bidrag från brottsofferfonden får lämnas för att på brottsoffer- området stödja Bidrag enligt första stycket får lämnas till En ansökan om bidrag från brottsofferfonden skall vara skriftlig. Ansökan lämnas till . får ansöka om bidrag från brottsoffer- fonden. skall verka för att olika aktörer ansöker om bidrag från brottsofferfonden. Beslut om bidrag från brottsofferfonden Frågor om bidrag från brottsofferfonden skall prövas av enligt 9 § i förordning (200X:XX) med instruktion för . Ett beslut om bidrag skall förenas med villkor att bidragstagaren skall redovisa användningen av bidraget till myndig- heten. För bidrag till verksamhetsstöd, vittnesstödsverksamhet eller annan löpande verksamhet får i stället krav på en förenklad redogörelse ställas. Beslut i frågor om bidrag från brottsofferfonden får inte över- klagas. skall följa användningen av de bidrag myndigheten har beslutat om genom att kontinuerligt utvärdera användningen av beviljade bidrag mot uppställda mål och ge ut rapporter och på andra sätt sammanställa och brett sprida resultaten från främst forsknings- och utvecklingsprojekt. skall till regeringen redovisa an- vändningen av brottsofferfondens medel. Förvaltningen av brottsofferfondens medel Brottsofferfondens medel skall förvaltas av Kammarkollegiet. För förvaltningen gäller förordningen (1987:778) om placering av fondmedel under Kammarkollegiets förvaltning. Kostnaderna för förvaltning och administration av fonden får er- sättas av fondens medel. När en domstol eller en åklagare meddelar ett beslut om avgift enligt lagen (1994:419) om brottsofferfond skall domstolen eller åklagaren i samband med detta informera den avgiftsskyldige om brottsofferfonden och dess uppgifter. Sådan information behöver inte lämnas om den redan har lämnats av en lägre domstol eller av åklagaren.