sou · GSB3118d3 · 2005-01-01 00:00:00 — : Ja, det måste vara möjligt att ha någon tid på sig (som verkställare) att t.ex. rekrytera en stödfamilj, men det kan gå fortare att verkställa ett beslut om korttidsplats. (Man kan ge insatser enligt SoL i avvaktan på verkställighet enligt LSS i vissa fall.) I minsta kommun finns det inte något stort utbud av t.ex. daglig verksamhet för dem som tillhör person- kretsen. Funktionshindret är mycket avgörande. : Vissa insatser kräver en omedelbar verkställighet, medan vissa inte är lika akuta. När det exempelvis gäller kontaktperson är det sällan den sökande är i akut behov av hjälp. ledsagarservice och personlig assistans kan det vara nödvändigt att verkställa beslutet omgående. : Se fråga 4 a. Tillgång till personal, omfattning av insatsen. Vissa insatser är det svårare att rekrytera personal till, t.ex. kontakt- person. : Ja, se 4 a. : Det är svårare att rekrytera för insatser som arvoderas. : Ja, resursfrågor gör att prioritering är nödvändig. Personer som står helt utan boende eller som inte har något naturligt nätverk högprioriteras. Svårigheter att få fram insatsen kan medföra en ökad väntetid – en passande kontakt- person som accepteras av sökanden. Likadant vid boende. : Ja, naturligtvis kan väntetiden variera. I vissa fall kan detta bero på att brukaren har speciella krav/önskemål på hur insatsen skall utformas. Angelägenhetsgraden för den enskilde. Vissa insatser tar att verkställa. När det gäller daglig verksamhet finns redan personalen och verksamheten. I andra fall måste personer rekryteras. Vad gäller bostad med särskild service kanske ett nytt boende behöver startas upp. : Ja, då bostad med särskild service kräver lång planerings- och genomförandetid och involverar flera nämnder i kommunen till skillnad från kontaktperson. Den enskildes behov av bostad upphör inte medan behov av andra insatser kan variera . Det är svårt att beräkna det faktiska behovet tre–i förväg, då de enskilda individerna inte alltid vet om de skall bo kvar i kom- munen eller om de vill ha/behöver egen lägenhet med personlig assistent eller exempelvis en gruppbostad. : Vissa insatser, exempelvis boende, är svårt att tillhanda- hålla utan mycket planering och förberedelse även om man vet att det finns närliggande behov. Personlig assistent, avlastning kan behövas akut. Det är lättare att ändra i efterhand om det inte blir bra. : Ja, se fråga 4 a. : Ja, beroende på vilka planeringar och åtgärder som behöver vidtas. Längre väntetid för boende. kan även beslut om kontaktperson ta tid att verkställa på grund av svårigheter att hitta rätt kontaktperson. Det är viktigt att rätt person anställs. Insatserna korttidstillsyn och korttidsvistelse är lättare att verkställa, då verk- samhet finns i kommunen. Boende kan behöva planeras om befintliga platser inte räcker till. För insatsen personlig assistans kan rekryterings- arbetet fördröja verkställigheten. För t.ex. kontaktperson kan det i vissa ärenden vara mycket stora rekryteringsproblem. : Ja, svårigheter kan finnas att rekrytera rätt person. Bostad med särskild service tar att verkställa på grund av plats- brist. : Ja, det är rimligt. Akuta saker kan vara boende, personlig assistans, avlösare. Däremot är kontaktperson inte något som direkt hör till de grundläggande behoven utan är nästa steg. a) Får de enskilda insatser eller stöd i annan form i avvaktan på att kommunen/verkställer sina gynnande beslut om insatser enligt LSS? Ja: , , Västra , , , , , , , , , , , , , , , , , Staffans- torp, , Nej: : . : Det beror på ärendets art. b) Om ja, exemplifiera. : Insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen i väntan på LSS. : Det kan förekomma behandlingsinsatser enligt hälso- och sjukvårdslagen, som finns i samma organisation. Västra : Det kan förekomma visst stöd från habiliteringen. : Korttidsvistelse och avlösarservice i avvaktan på boende. : Korttidsvistelse, ledsagarservice. : Eventuellt hemtjänst i avvaktan på personlig assistent. : Om det finns behov av verkställighet väldigt snabbt, t.ex. vid personlig assistans, kan det vara nödvändigt att personliga assistenter rekryteras sätta in hemtjänst. : Vid ansökan om insatsen bostad med särskild service erbjuds den enskilde utökade insatser i form av korttidsvistelse alternativt avlösarservice eller ledsagarservice i avvaktan på verkställighet. : Hemtjänst i stället för personlig assistans. : Ja, se 4 a. : I vissa fall har gått in i avvaktan på LSS- beslut. : Hemtjänst, korttidsboende. : Insatser enligt SoL, t.ex. boendestöd, hjälp i hemmet, korttidsvistelse. : I avvaktan på personlig assistans kan t.ex. hemtjänst ges. : Insatser enligt SoL, t.ex. hemtjänst. : T.ex. ledsagarservice i väntan på att personlig assistans kan verkställas. SoL-insatser, t.ex. hemtjänst. : I väntan på en bostad med särskild service erbjuds korttidshem, avlösare eller annan insats utifrån den enskildes livssituation och behov. : Det händer att får göra insatser i väntan på att kommunen hittar assistenter. Ökad korttidsvistelse i väntan på boende. : Ja, i vissa fall. I avvaktan på att få plats på särskilt boende kan den enskilde t.ex. få ett bistånd enligt SoL i form av boendestöd alt. hemtjänst. : I avvaktan på assistans kan hemtjänst eller korttids- vistelse enligt SoL erbjudas. : Ofta insatser enligt SoL i väntan på personlig assistans. Förslag om avlösare i avvaktan på korttidsvistelse, korttidsvistelse i avvaktan på boende o.s.v. Hur kan rättssäkerheten förbättras för de personer som väntar på verkställighet av kommunens/gynnande beslut om insatser enligt LSS? : följer förvaltningslagen. Den enskilde får avslag om beslutet ej kan verkställas inom rimlig tid så att man kan överklaga. : Det har diskuterats att handläggaren skall följa upp beslutet bättre och inte släppa ärendet när beslut är fattat. Västra : Lagen skulle kunna innehålla en rimlig maximal tidsgräns för verkställighet av ett gynnande beslut. : Genom en tydlig anvisning om att avslag skall ges, så att den enskilde kan överklaga, om beslutet inte kan verkställas . : Kontakt mellan den enskilde och verkställaren, så att man hålls informerad om att man arbetar med ärendet. En uppföljning av handläggaren inom en ganska . En återkoppling från verkställaren till handläggaren. Genom att lyfta frågan inom organisationen till en högre chefsnivå. : Beslutet delges den enskilde som har rätt att överklaga. : I de fall man vet att det blir svårt att verkställa beslutet inom rimlig tid (?) skulle det kunna vara möjligt att ge avslag för att den enskilde skall ha en möjlighet att överklaga beslutet. : Genom att på något sätt kunna överklaga i verkställig- hetsfasen. Exempel: en enskild begär verkställighet och får ett beslut på detta med en tidpunkt för verkställighet, vilket sedan kan överklagas. : Att kommunen inte ger ett gynnande beslut när man vet att det inte kan verkställas . : Då beslut ej verkställts kan eventuellt ett nytt beslut fattas om att verkställigheten inte är fullgjord. Den enskilde får då en chans att överklaga. : En möjlighet att överklaga ett gynnande beslut som inte är verkställt inom en viss tidsintervall. : Genom att de får ett avslag. : Genom att informera om hur sökanden begär verk- ställighet av beslut om insats. I övrigt genom att hålla sökanden informerad om hur det aktiva arbetet efter beslutet fortgår. : Om det medföljde öronmärkta pengar för varje in- sats/individ skulle rättssäkerheten öka. : Insatser i avvaktan på verkställighet av ett gynnande beslut, t.ex. insatser i hemmet i väntan på bostad. : Genom att lagstiftaren finansierar/tar ansvaret för finan- siering av den verksamhet som skall tillgodose de enskilda behoven. Riktlinjer om att avslå på grund av bristande verkställighet, alternativt en enkel rutin för den enskilde att anmäla bristande verkställighet. : Genom att man inför sanktioner på samma sätt som vid icke verkställda domar. Ett gynnande beslut från en tjänsteman värderas inte lika högt som en dom från en domstol. Bäst vore det om statliga medel tillsköts kommunen. Avslag då beslutet inte kan verkställas (förutsatt att man erbjuder sig att hjälpa till med över- klagandet). : Skäliga tidsgränser för verkställighet anges i kommunala riktlinjer. Effekterna följs upp och avvikelser påtalas för för- troendevalda. : Genom att en maximal väntetid för verkställighet anges i beslutet. Om verkställighet inte sker eller om den enskilde anser att väntetiden är orimlig kan den enskilde överklaga. Löfte från kommunen om verkställig- het . Avslag som kan överklagas. : Genom att verkställare regelbundet återkopplar till hand- läggare om ej verkställda beslut och att handläggaren gör en uppföljning. : Mer personal till verkställighetsgruppen. Hur stor andel av det totala antalet beslut om avslag på ansök- ningar om insatser enligt LSS har överklagats till länsrätt? (i procent). : Noll procent. : Noll procent. Västra : Två av fem beslut. Länsrätten har avslagit överklagandet i bägge ärendena. : Noll procent. : Noll procent. : Noll procent. : (fyra avslag, varav ett överklagat). : Noll procent. : Tre beslut har överklagats. : Sex avslag har givits, varav två har överklagats till läns- rätten. : Något enstaka. (Däremot har LASS-beslut oftare över- klagats.) : Noll procent. : Noll procent. a) Förekommer det att enskilda, som kommunen/beviljat insatser enligt LSS, tackar nej till ett konkret erbjudande om en specifik insats? Ja: , , Västra , , , , , , , , , , , , , , , , , Sunds- vall, , Nej: , , b) Om ja, vilka skäl brukar de enskilda då vanligen ange? : Att man har ångrat sig. Att någon annan har sökt i den enskildes ställe. : Den enskilde har fått annan hjälp. Den enskilde ångrar sig, saknar mod eller stöd från andra i närmiljön. Västra : Att den enskilde önskar en namngiven extern utförare. : Enskilda tackar nej till erbjuden korttidsvistelse i familj för att de i stället vill ha korttidsvistelse i korttidshem. Olika skäl anges för att tacka nej till boende. : Det kan vara en bostad som är belägen eller beskaffad på ett sätt som inte sammanfaller med den enskildes önskemål. : Den enskilde vill ha en plats i ett specifikt boende. : Om man har haft en anhörig som har stått för insatsen kan det vara svårt att acceptera en utomstående. : När det gäller insatsen korttidsvistelse kan det vara så att verkställigheten inte fungerar, då de anhöriga inte är nöjda med vistelsen. När det gäller bostad med särskild service beror det vanligen på geografiskt läge eller bostadens beskaffenhet eller på grund av funktionshindrets art hos övriga hyresgäster i grupp- bostad eller servicebostad. Det kan även handla om att behovet förändras , exempelvis skola på annan ort. : Exempelvis tackar man nej till en bostad för att den ligger i fel område. Eller också är man inte nöjd med insatsen. : Ett missnöje med kommunens erbjudande om den specifika insatsen. : De är inte nöjda med insatsens utformning, personal. : Den enskilde tycker inte om läget eller utformningen av bostaden. Den enskilde anser inte att erbjuden kontaktperson/led- sagare passar. : Annan form av daglig verksamhet önskas. Den enskilde har ångrat sig och önskar bo kvar i föräldrahemmet. : Behoven kan ha förändrats. Den enskilde tycker inte att den erbjudna insatsen motsvarar förväntningarna. Den enskilde kan ändra sig, ibland behövs motivationsarbete. : Vad gäller exempelvis boende att man absolut vill till ett visst ställe eller ett visst boende. : Önskemål om geografisk lokalisering som inte kan tillgodoses. Brukare och/eller företrädare är inte nöjd med person som föreslås utföra en insats. Omfattningen överensstämmer inte med önskemålen. Stödfamilj och korttidshem är enligt lag lik- värdiga, men den enskilde har specifika önskemål som inte kan till- godoses. Brukaren/ vårdnadshavaren ångrar sig eller är inte mogen för att ta emot en insats utan vill avvakta. : Personen har löst behovet genom anhöriga eller på annat sätt. : Gäller oftast särskilt boende. Personen som fått insatsen beviljad önskar bo på en annan plats i kommunen eller i ett annat boende där det inte finns lediga lägenheter. : Fel boende, fel geografisk placering, relationen till kontaktpersonen fungerar inte, fel verksamhet, önskar individuell lösning, osv. : Kostnader för färdtjänst till och från korttidsvistelse under lov, egenavgift . : Det har endast förekommit vid insatsen kontaktperson. Den enskilde vill då avvakta för att få en annan person. c) Om en enskild tackar nej till en erbjuden insats enligt LSS, hur hanterar kommunen/det? Får den enskilde (direkt eller senare) ett nytt erbjudande – och i så fall hur – eller anses ärendet avslutat i och med att personen i fråga tackat nej till den erbjudna insatsen? : Ärendet anses avslutat. : Det kan se olika ut och bedöms från fall till fall. I vissa fall krävs motivationsarbete . Det förekommer också att ärendet avslutas med en inbjudan till den enskilde att återkomma. Västra : Den enskilde kan få ett avslag beträffande en begärd namngiven extern utförare, men bifalls beträffande en utförare med samma profession, exempelvis en psykolog inom habiliteringsverksamheten. Den enskilde har dock möjligheter att överklaga. : Det beror på. Diskussioner förs med den enskilde för att försöka lösa problemet. Någon ny ansökan behövs inte det närmaste året. : Det finns inget generellt svar. Man försöker finna en lösning i varje enskilt fall, för att hitta den bästa lösningen för den enskilde. : Nya erbjudanden ges. : Den enskilde får ett nytt erbjudande vid ett antal tillfällen. Behovet kanske ökar och den enskilde väljer att ta mera hjälp. : Nya erbjudanden lämnas när lämplig insats kan erbjudas. Det finns ingen övre gräns för antal erbjudanden (har åtta erbjudanden givits när det gällt bostad). : Den enskilde får ofta flera erbjudanden. : Man försöker hitta andra lösningar. : Olika från fall till fall. : Om möjligt nytt erbjudande så snart det är möjligt. Att en person tackar nej antecknas och kan i vissa fall innebära ned- prioritering av ärendet. Man arbetar dock vidare med samtliga ärenden. Ofta har omständigheter inträffat som ger andra möjlig- heter. : Individuella bedömningar görs alltid. I vissa fall ges nytt erbjudande och i några fall anses ärendet avslutat. : Nya erbjudanden kan ges hur som helst. Kommunen strävar efter att hitta något som passar individen. : Det beror på anledningen till att man tackar nej. Den enskilde har ju själv ansökt om insatsen. Finns då behovet om man tackar nej? : Om den enskilde tackar nej till erbjuden insats så avslutas ärendet. I enstaka fall, då det finns starka skäl, kan undan- tag göras. Vad gäller kontaktperson avslutas aldrig ärendet, då kontaktpersonen är en ställföreträdande vän. : Det beror på anledningen till att man har tackat nej. Har man själv löst sitt problem eller ångrat sin ansökan, avslutas ärendet och man får då ansöka på nytt. Har man tackat nej på grund av att man inte är nöjd med erbjudandet, händer det att man får ett nytt erbjudande. Har man dock fått ett erbjudande som uppfyller lagens intentioner och man inte anför några godtagbara skäl, avslutas ärendet och man får då ansöka på nytt. : Ärendet anses avslutat i och med att personen tackat nej. Brukaren kan givetvis ansöka om insatsen igen om han/hon önskar. Då öppnas ett nytt ärende med ansökan/utredning/beslut. : Går ej att svara generellt på. Den fortsatta handlägg- ningen kan se olika ut beroende på orsaker och beslut. : Som huvudregel anses ärendet som avslutat, om det inte föreligger särskilda skäl till att den enskilde tackat nej. Om inte särskilda skäl föreligger får en ny ansökan göras. : Det varierar. Om skäligt erbjudande ges och den enskilde tackar nej får ny ansökan göras när det är aktuellt igen. Vissa personer kan erbjudas olika boendealternativ och kan i samråd med handläggaren avvakta i väntan på viss plats. Det finns ingen speciell regel om att man får tacka nej ett visst antal gånger. : Rutiner för detta har ännu inte upparbetats. : Kommunen har inte stött på problemet riktigt , men det är klart att man får arbeta vidare med ärendet. Om behov finns måste man fortsätta för att hitta en lösning. a) I vilken omfattning förekommer det att personer ansöker om insatser enligt LSS föra att sedan – när beslutet fattats – vilja vänta med verkställigheten av beslutet? Mycket vanligt: Vanligt: Förekommer, men är varken vanligt eller ovanligt: , , , , , , Ovanligt: , , , , , , , , Mycket ovanligt: , , , , , , Förekommer ej: Västra , b) Hur tillåts den enskilde vänta? : Upp till har förekommit. Det nor- mala är att ärendet avslutas, att kontakt hålls och att den enskilde kan återkomma när det är aktuellt. : Det finns ingen gräns. Det är i vissa fall rimligt att vänta upp till . : Det finns ingen gräns, men handlar det om så tas frågan upp om att avsluta insatsen. Den enskilde får då söka på nytt när det blir aktuellt. : Det finns ingen gräns. : Behovet avgör. En del kan välja att ha sin insats vilande , men inte i samband med att insatsen beviljas. : Det kan förekomma att man vill fundera . : Det beror på vilken insats som har sökts. : Det finns inga givna tidsbegränsningar. Det kan bero på vilken typ av insats det gäller. : Beslutsperioden ut. : Dessa ärenden är ofta kopplade till svårigheter för den enskilde att se sin egen situation. Den enskilde är i behov av motivationsarbete. Slussning från särskilt boende till eget boende har låtits ta cirka . Den enda gränsen är vägran att ta emot en insats när ärligt menat uttryck finns – då utges ej insats. : Det varierar beroende på den sökta insatsen och skälet för önskemålet om att vänta. : Det finns inte någon regel härom på grund av att det är så ovanligt. : Det gäller nog enbart bostad med särskild service. Det framkommer kanske i utredningen när verkställighet önskas. : Det finns ingen gräns. Ärendet följs upp regelbundet (minst en gång ). : Cirka beroende på anledning. : ingen tidsgräns. : Det finns ingen fastlagd tidsgräns. : Två–. : Väntetid förekommer endast om den sökande har spe- ciella skäl för att vänta. Väntetiden avgörs då av skälen. En even- tuell väntan avgörs i samråd med verksamhetsansvarig alt. hand- läggare. : Det finns inga riktlinjer för detta. : Flera år eller tills beslutet skall omprövas. Frågan tas då upp igen. a) Har kommunen/en särskild rutin för att följa upp egna gynnande beslut om insatser enligt LSS, som inte är verk- ställda? Ja: , , , , , , , , , , Nej: , , , , (få ärenden med personlig kännedom), , , , , , , (behövs ej, få ärenden, stor kännedom), b) Om ja, redogör för rutinen. Västra : Det finns en målsättning att samt- liga gynnande beslut skall verkställas omgående och . : Få ärenden och en god personkännedom. : Kommunen har en boendeplaneringsenhet som följer upp insatserna enligt 9 § 8 9. För övriga insatser finns ingen rutin; det sker en fortlöpande kontakt med den enskilde. : Kommunen har en bevakningsfunktion i verksamhets- systemet. : Det finns en bevakningslista. : Det finns IT-stöd som möjliggör detta. : I samband med ärendeberedning samt uttag av rapporter etc. : Regelbundna träffar med verkställarna. Vid dessa träffar diskuteras t.ex. ej verkställda beslut och man försöker hitta lös- ningar. : Ansvarig handläggare bevakar ärendet och har regel- bunden kontakt med utförare. Handläggaren rapporterar till när- mast ansvarig chef som i samråd med ansvarig chef för utförarna kan lyfta ett enskilt ärende till ledningsgrupp. : 1) I samband med årsredovisning. 2) I samband med läns- styrelsens årliga enkät om icke verkställda beslut/domar. 3) Med jämna mellanrum i myndighetsutövningssamrådsgrupp. : LSS-verkställare arbetar med vakanser vad beträffar av- lösare, ledsagare, kontaktperson och stödfamilj. Dessa har kontroll över vilka beslut som inte är verkställda. Detta fungerar tack vare verkställarnas egen kunskap och ansvar. : Träffar då ej verkställda beslut diskuteras. Kvittens på verk- ställighet (blankett). a) Vilket eller vilka planeringsunderlag har kommunen/lands- tinget när det gäller att beräkna och bedöma det framtida be- hovet av insatser enligt LSS inom kommunen/? : Såsom råd och stöd enligt LSS nu är ut- format ges inte rätt till några insatser som man inte också kan få enligt hälso- och sjukvårdslagen. Det finns därför inte behov av att särskilt planera råd och stödinsatser. Antalet ansökningar är få och ungefär lika många . Västra : Just nu avvaktas den pågående stat- liga utredningen om råd och stöd. : Kommunen är liten. : En handikapplan är under antagande. : Antalet födda barn som visar sig omfattas av LSS, ibland vet man t.ex. en utvecklingsstörning från början. Inför vuxenlivet med t.ex. daglig verksamhet och eget boende har man ett ganska bra underlag. LSS-handläggarna har ansvar för både barn och vuxna. : Det enda underlag som finns är antalet barn och ung- domar som tillhör personkretsen och som kommer att behöva insatser. Beträffande de som har insatser nu och är kända kan kom- mande behov bedömas, t.ex. bostäder, daglig verksamhet. : Individuella planer utgör ett planeringsunderlag för exempelvis framtida behov av boende. Genom ett samarbete med barnomsorg, skola, habilitering, psykiatri, handikapporganisa- tioner, m.fl. förs information vidare så att en uppskattning kan göras kring vad som behövs . : När det gäller insatserna enligt 9 § 8–9 finns ett lokal- program med årlig revidering. Det görs för övriga insatser en inventering då man går igenom behovet . : När det gäller bostäder känner kommunen till det unge- färliga behovet, eftersom brukarna har haft insatser. : Redan kända personer samt ett samarbete med LSS- handläggare som enbart arbetar med barn. Samtal med anhöriga till tonåringar/unga vuxna om planering för framtiden. : Kommunen har genomfört en enkätundersökning om framtida behov av insatser. : Inventering för psykiskt funktionshindrade, individuell plan enligt LSS, vård- och rehabiliteringsplan, PLUS-plan (arbets- plan i löpande arbete i utförarled). : Träffar med gymnasiesärskola, habilitering, handikapp- organisationer. Förfrågan via enkät gällande behov av korttids- vistelse samt intresseförfrågan angående boende till hemmaboende vuxna. : Sporadiska kontakter med barnhabiliteringen, elevkon- ferenser vid särskolorna, samarbete med skolan gällande barn med särskilda behov. : En boendeutredning är på gång med i första hand en in- ventering av det förväntade behovet av insatser, därefter planering. : Uppgifter från särskolan om antal barn och ungdomar i olika åldrar. En enkät gjordes 1999. Handläggarna har en årlig inventering av ärendena. : Som underlag används listan över personer som tillhör personkretsen. Utifrån denna beräknas det framtida behovet av LSS-insatser. Det är svårt att göra några exakta prognoser. : 1) Individuella planer enligt 10 § LSS. 2) Kontakt med Habiliteringsenheten för barn och ungdom samt Råd & stöd- teamet. 3) Årlig kontakt med gymnasieskolan om elevernas behov av sysselsättning, fritid och boende, samt kontakt med BUN och den egna korttids- och fritidsverksamheten. : En lista för boendebehov som uppdateras kontinuerligt. : Boendeplanering görs (handläggare och omsorgsledning), planering för korttidsvistelse och korttidstillsyn görs regelbundet (handläggare, områdeschefer och omsorgsled- ning), kvartalsrapportering till nämnden genom omsorgschefen, verksamhetsplan () . : Handläggare har kontinuerlig kontakt med gymnasieskolan där planering för framtiden av eventuellt boende och daglig verk- samhet sker. : Kommunen är liten och personkännedom finns. Regel- bundna möten med särskolan. b) På hur lång sikt sträcker sig planeringen? : Handikapplanen är för perioden 2008. : framförhållning när det gäller behov av bostäder, men planeringen börjar inte så långt i förväg. Nämnden informeras, sedan ligger ansvaret där att se till att t.ex. korttids- bostäder finns, om det skulle behöva tillskapas nya sådana resurser. : Fem–framåt, vid inventering. : En femårsperiod. : Inventering görs , individuell plan olika långt, vård- och rehabiliteringsplan olika långt. : Ett–, beroende på insats. : Det är inte fastställt.