sou · GSB359 · 2005-01-01 00:00:00 — Koncernen får bidrag från minst 18 olika bidragssystem. Statsbidragen till de ideella organisationerna fördelas utifrån vitt skilda kriterier, inom olika politikområden, genom olika former av bidrag efter olika krav, kriterier och förordningar. Detta gör att det inte är möjligt att göra en rättvis och relevant Statliga bidrag till ideella organisationer beräkning och jämförelse av bidragstyperna. Det underlag som har redovisats från berörda bidragsgivare är i några fall inte heller hel- täckande. Inte meningsfullt att jämföra belopp per medlem Uppgifterna i undersökningen är osäkra av flera skäl. Ett skäl är att flera av organisationerna fungerar som samordnare av verksamheter eller är paraplyorganisationer för ett antal organisationer. Det gäller exempelvis för Professionella kriscentra för män eller Kvinno- organisationernas samarbetsråd i alkohol- och narkotikafrågor (KSAN) som har 30 medlemsorganisationer. Men dessa organisa- tioners 250 000 medlemmar ingår inte i underlaget. Ett annat exempel är organisationen generation, som spelar en viktig roll i arbetet med att förhindra tobaksdebut. De har en organisationsform utan medlemmar. Ett annat skäl är att en del organisationer inte registrerar enskilda medlemmar av sekretesskäl eller integritetsskäl. Det gäller t.ex. organisationer som arbetar med HIV-smittade narkomaner. I andra fall är medlemskapet strikt begränsat till ålder eller andra speciella kriterier för att organisationen skall vara bidragsberätti- gad. Uppgifterna om medlemsantal är också osäkra i de fall när medlemsfaktorn inte har någon avgörande betydelse för det bidrag som lämnas. En organisation kan ha långt fler medlemmar än vad som i statsbidragssammanhang räknas som bidragsgrundande med- lem. Detta sammantaget gör att svarsuppgifterna om medlemsantal måste hanteras med viss osäkerhet. Ett annat skäl är att en organisation kan beviljas både ett orga- nisationsbidrag och ett verksamhetsbidrag i samma ansökan. Ett exempel är bidragsgivningen kring idrottsstödet där genomgången visar ett beräknat bidrag om per medlem. Uträkningen base- rar sig på det redovisade bidraget till specialidrottsförbunden samt det rapporterade medlemsantalet totalt inom de olika special- idrottsförbunden. Det bör påpekas att en fördelning av nyckeltal på medlemsantal är mycket osäkert att använda, eftersom special- idrottsförbunden har olika definitioner för aktiva utövare och ut- övare av idrott. En annan beräkning – av vad som kan ses som organisations- bidrag och vad som är rena verksamhetsbidrag för barns och ung- Statliga bidrag till ideella organisationer domars idrottande – visar att administrationsstödet utslaget på de 3,3 miljoner medlemmarna (2002) blir /medlem. I beräkningen framkommer också att stora resurser satsas på de nära en miljon idrottande barnens och ungdomarnas verksamhet. Där handlar det om ett beräknat belopp på per medlem. Underlaget för dessa beräkningar baseras på uppgifter från ansvarig handläggare på . Medlemsantalet speglar således inte organisationernas aktivitet. En stor medlemskår är ingen garanti för en omfattande verksamhet. En annan aspekt, som också bör läggas till vid en eventuell jäm- förelse av bidragen, är att medlemsförteckningar inte spelar lika stor roll som . Medlemmar är ofta anslutna genom e-post- listor. Det finns även organisationer som inte behöver redovisa sitt medlemsantal till bidragsgivaren, eftersom detta inte utgör någon grund för fördelningen av bidraget. Utifrån de ovan nämnda osäkerheterna och tveksamheterna har utredaren funnit att det inte är meningsfullt att presentera en jäm- förelse i form av bidrag per medlem. Däremot anser utredaren det motiverat att redovisa motiveringar för stödet, bidragsbelopp samt medlemsantal. 4.5.2Motiv och redovisad statistik för bidragstyperna Frågeställningarna i undersökningen var hur stort antal medlemmar som utgör underlag för statsbidraget till organisationerna samt om det fanns könsuppdelad statistik utifrån bidraget. I de fall där frågan om könsuppdelad statistik besvarades med ja, uppmanades bidragsgivaren att redovisa fördelningen på antal kvinnor och män. I detta avsnitt presenteras bidragstyperna per bidragsgivare och typ av bidragsmottagare. Redovisningen sker inte på sådan detalj- nivå att det framgår vilka enskilda bidragsmottagare som finns under respektive bidragstyp. Det bör påpekas att en del organisa- tioner kan finnas med i flera olika bidragstyper, beroende på bidra- gets inriktning. I tabellerna nedan redovisas bidragsmottagare samt inriktningen av bidraget. Med bidragets inriktning menas vad som regleras i förordningen; typ av bidrag, antalet medlemmar och antalet orga- nisationer som har beviljats bidraget. Dessutom redovisas andel kvinnor samt bidragets storlek. Det angivna beloppet utgår från Statliga bidrag till ideella organisationer bidragsgivarnas egna redovisningar. Sammanställningen är inte en komplett redogörelse men ger en bild av stödets fördelning. Bidrag till frivilliga försvarsorganisationer Frivilliga försvarsorganisationer (FM/KBM) Frivilliga försvarsorganisationer (FM) Frivilliga försvarsorganisationer (FM) Frivilliga försvarsorganisationer (KBM) Frivilliga försvarsorganisationer (KBM) Soldathemsrörelsen (FM) Kungliga Svenska () Frivilliga försvarsorganisationer (FM) Frivilliga försvarsorganisationer (FM) (1994:524) Organisationsbidrag, 733 000 medlemmar, Hyresstöd till frivilliga organisa- tioners lokaler på artillerigården Uppdragsersättning enligt prop. Stödjande verksamhet i , (1994:524) Ersättning för (1994:524) Stödjande verksamhet i * Bidrag som inte ingår i denna undersökning. – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. Regeringens bedömning i proposition 2001/02:159 är att det är angeläget att den organisation som bedriver frivillig försvarsverk- samhet, utöver verksamhet för totalförsvaret, också kan tas i an- språk för att utföra uppgifter i syfte att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera påfrestningar i fred. Organisationerna skall också bidra till fred och säkerhet i omvärlden. Organisationsbidrag på totalt fördelas till 21 frivilliga försvarsorganisationer. Bidraget fördelas av Försvarsmakten, högkvarteret (FM) och () gemen- samt utifrån en modell med fastställda kriterier. Av de 21 frivilliga Statliga bidrag till ideella organisationer försvarsorganisationerna får 5 organisationsbidrag från KBM. De övriga får bidrag från FM. De frivilliga försvarsorganisationerna redovisade den 31 decem- ber 2002, 733 000 medlemmar. Den fastställda fördelningsmodel- len, innebär att organisationerna får en del av bidraget baserat på antal medlemmar upp till maximalt 30 000 medlemmar efter fallan- de skala. Bidraget per medlem trappas ner för att upphöra vid 30 000. Det finns ingen könsuppdelad statistik som grund för bidragsgivningen. Däremot har Försvarsmakten (FM) i uppdrag av regeringen att lämna en ålders- och kompetensredovisning av den personal som utbildas för FM:s behov. I det sammanhanget har antalet personer, som har skrivit avtal med FM respektive antalet elever, tagits fram fördelat på kön. Av denna redovisning framgår att i FM:s frivillig- verksamhet är andelen kvinnor . Av den personal som har avtal med FM är andelen kvinnor . , , uppger att det inte finns någon könsuppdelad statistik. Det kan dock noteras att två av de frivilliga försvarsorganisationerna enbart har kvinnliga medlemmar. Det gäller och Kvinn- liga . Svenska Blå Stjärnan och Svenska har till största delen kvinnliga medlemmar. (2003:133) Organisationsbidrag, 405 000 medlemmar, 10 org. Organisationsbidrag, 1 700 000 medlemmar, 18 org. Verksamhetsbidrag 8 org. – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. I Statens stöd till friluftsliv och främjandeorganisationer (Ds 1999:78) framgår att bidraget till friluftsorganisationer motiveras utifrån regeringsförklaringen att naturvårdspolitiken utvecklas för att hela folket skall få tillgång till vår rika natur. I propositionen framhölls också att det är angeläget att följa sektorsöver- Statliga bidrag till ideella organisationer gripande mål om att alla invånare bör ha goda möjligheter att idka friluftsliv i en varierad och rik naturmiljö. De ideella frilufts- och främjandeorganisationerna anses fylla en viktig uppgift vad gäller information om säkerhet och hänsyn till naturen. Syftet med stödet är att skapa förutsättningar för orga- nisationerna att agera självständigt inom ramen för friluftspoliti- ken. Det av regeringen tillsatta inom har bland annat till uppgift att fördela statsbidraget till de ideella friluftsorganisationerna. Statsbidrag kan enligt en särskild förord- ning (SFS 2003:133) ges som organisationsbidrag eller som verk- samhets-/projektbidrag. I villkoren för bidragsgivningen föreskrivs inte några fasta nivåer på medlemsantal för bidragsgivningen. Där- emot förutsätts att organisationernas bidrag skall utbetalas i förhållande till organisationens medlemsantal och aktivitetsnivå. har redovisat 405 000 medlemskap i de 10 frilufts- organisationer som får organisationsbidrag. FRISAM, en paraply- organisation för friluftsorganisationer, består av 18 organisationer med sammanlagt 1 700 000 medlemmar. (1999:974) Organisationsbidrag, 32 samfund, 831 508 betjänade Verksamhetsbidrag, 6 institutio- ner (51 pastorer/präster/diakoner i form av andlig vård inom Lokal-, etablerings- eller sär- – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. I propositionen 1998/99:124 anger regeringen att det främsta moti- vet för stöd till trossamfunden är att dessa är samhällsnyttiga och av det skälet värda att stödjas. Trossamfunden medverkar i den ständigt pågående normbildningsprocess som är nödvändigt för att Statliga bidrag till ideella organisationer upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som sam- hället vilar på. Av propositionen framgår vidare att olika ideologier och tros- riktningar – som verkar för att det demokratiska statsskicket upp- rätthålls, stärks och utvecklas – också bör få goda möjligheter att verka. De är därför av stor betydelse för vitaliteten i den svenska demokratin. får statligt stöd i form av kostnadsfri avgifts- hjälp. För att upprätthålla jämbördighet mellan olika trossamfund utgår statsbidrag till andra samfund än . Motivet för stödet är också att det i regeringsformens stadgar anges att etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjlighet att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. till trossamfund redovisade att det 2003 fanns 831 508 personer som betjänades inom de 32 trossamfund som fick organisationsbidrag. (1982:865) ca 80 000 med- lemmar, 15 org. – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. I SOU 1980:44 förordades ett stöd till kvinnoorganisationer på . Motiveringen var att det skulle vara något mindre än stödet till ungdomsorganisationerna eftersom organisa- tioner med vuxna medlemmar bör kunna finansiera sin verksamhet med medlemsavgifter i högre grad än ungdomsorganisationer. Motivet för att ge statsbidrag till kvinnoorganisationerna är (prop. 1981/82:155) att kvinnoorganisationerna på många olika sätt framför sina krav och sin syn på olika samhällsfrågor. Detta sker t.ex. genom massmedia, egna tidningar och demonstrationer. De större kvinnoorganisationerna är dessutom ofta remissorgan för statliga utredningar. Dessutom framhålls i propositionen att gemensamt för kvinno- organisationerna är deras insatser för att ändra på de förhållanden som kvinnor lever under. För att detta arbete skall bli framgångs- rikt krävs att de ständigt bevakar samhället och samhällsföränd- Statliga bidrag till ideella organisationer Därför ansåg regeringen att kvinnoorganisationerna måste tillförsäkras en ekonomisk bas så att de kan planera sin verksamhet och driva den utan att behöva förlita sig på tillfälliga ekonomiska bidragsmöjligheter. Bidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet för- delas efter beslut av regeringen. Stödet bereds av den enhet som ansvarar för folkrörelsefrågor på . Enligt för- ordningen (1982:865) om statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet skall kvinnoorganisationerna ha minst 1 500 medlemmar för att kunna få bidrag. Flertalet av medlemmarna skall vara kvinnor. Helt grundbidrag ges till kvinnoorganisationer som har mer än 3 000 medlemmar. Till organisationer som har ett färre antal medlemmar ges ett halvt grundbidrag. Av ansökningshandlingarna för framgår att de ansökande organisationerna har ett sammanlagt medlemsantal på drygt 80 000 medlemmar. Det finns inte någon könsuppdelad statistik. Men enligt förordningen skall flertalet av medlemmarna vara kvinnor. (SFS 2001:1060, SKOLFS 570 206 medlemmar, 66 org. för Ungdomsorganisationer (LSU) Samlingslokalsorganisationerna Folkets Hus & Parker, (Folkparkerna och Folkets Hus) , samt Särskilt bidrag, ca 40 org. utredningsarbete som avser ungdomars nyttjande av sam- lingslokaler. samt en samordningskommitté som ansöker om och fördelar medlen till samlingslokalorganisa- tionerna * Utöver statsbidraget fördelas även medel från överskottet AB . Dessa medel för- delas till de centrala organisationerna men ska komma den lokala verksamheten till godo. – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. Statliga bidrag till ideella organisationer I propositionen 1993/94:135 Ungdomspolitik anger regeringen att de statliga bidragen till barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet utgör en viktig del av ungdomspolitiken. Bidragen till barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet är ett uttryck för statens vilja att stödja ungdomars föreningsengagemang. Statens stöd motiveras till stor del av att organisationerna och deras verk- samhet medverkar till att vissa mål, som är angelägna för ungdoms- politiken och för samhället i stort, kan uppfyllas. Målen handlar om att främja demokratisk fostran genom barns och ungdomars engagemang i föreningslivet, att främja såväl jäm- likhet mellan olika ungdomsgrupper som jämställdhet mellan könen, att medverka till en meningsfull fritid för barn och ung- domar samt att engagera fler ungdomar i föreningslivet. fördelade, för , i statsbidrag till ungdomsorganisationer i form av struktur-, utvecklings- samt etableringsbidrag. Det redovisade medlemsantalet i de organisationer som beviljades bidrag var 570 206 ungdomsmed- lemmar. fördelar också överskott från AB . De organisationer som beviljades struktur-, utvecklings-, och etableringsbidrag beviljades även medel från överskottet från AB av statsbidraget, vilket motsvarar en summa av . redovisar även ett särskilt bidrag som beviljas organisationer som bedöms uppfylla målen för statsbidraget, men som av annan anledning inte uppfyller de formella krav som ställs. Medlemsbegreppet är inte grund för bidraget. För de organisatio- ner som beviljas ett särskilt bidrag för reguljär verksamhet fördelas även överskottet av AB medel med 100 procents på- slag av statsbidragets storlek. Även organisationer som ej finns med i statsbidragssystemet kan beviljas medel från överskottet från AB . uppger könsuppdelad statistik för bidrag i form av struktur-, utvecklings-, och etableringsbidrag. Av de 570 206 ungdomsmedlemmarna var kvinnor och 51 pro- cent män. Statliga bidrag till ideella organisationer SOU 2004:59 Medlemmar totalt 4 950 546, 67 org. Distriktsförbunden (DF) (1999:1177) 21 distriktsförbund Statligt lokalt aktivitetsstöd, , 57 778 315 deltagartillfällen Riksidrottsgymnasier, 1 350 elev- Projektbidrag – Lokal idrotts Projektbidrag – Unga ledare Projektbidrag – Ett handslag med – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. * RF har redovisat att frågorna om könsuppdelad statistik inte är relevant för området. Utöver statsbidraget som i regeringsbeslut uppgick till 454 740 tkr fördelades också medel från över- skottet AB om en summa av . I propositionen En idrottspolitik för 2000-talet (1998/99:107) lade regeringen fast riktlinjerna för en nationell idrottspolitik. Idrotts- rörelsen skall vara fri och självständig och bör själv lägga fast målen för sin verksamhet. Syftet med statens stöd är att stödja verksamhet som bidrar till att utveckla barns och ungdomars intresse och benägenhet för motion och idrott samt deras möjligheter att utöva inflytande över och ta ansvar för sitt idrottande. Stödet skall även göra det möjligt för alla människor att utöva idrott och motioner. Stödet syftar vidare till att ge kvinnor och män lika förutsättningar att delta i idrottsverksamhet och att främja integration samt god etik. Stödet skall även bidra till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främja en god hälsa hos alla människor. Riksidrottsförbunds (RF) medlemsbaserade statistik inne- håller tre olika begrepp; medlemmar, aktiva och licenser. Statliga bidrag till ideella organisationer bunden jämförs inte med varandra utan bara i förhållande till den egna utvecklingen över åren. Statistiken över det totala antalet medlemmar inom de 67 special- idrottsförbunden, visar att det 2003 fanns 4 950 546 medlemmar. Statistiken visar även att av medlemmarna var kvinnor. För att ge stöd och service år föreningar och de olika special- idrottsförbunden på distriktsnivå finns det 21 distriktsidrottsför- bund. Det finns även ett internationellt stimulansbidrag med jämställd- het som ett av fem prioriterade mål. Statligt lokalt aktivitetsstöd är avsett att stödja verksamhet för barn- och ungdomar i åldrarna 7– i föreningar som är anslutna till RF. Bidraget fördelas per sammankomst och deltagartillfälle oavsett kön. Statistiken för det lokala aktivitetsstödet visar för att det uppgick till 57 778 315 antal deltagartillfällen varav 22 789 453 för flickor och 34 988 862 för pojkar. Med deltagartillfälle avses sum- man av deltagarnas närvaro i de godkända sammankomsterna. En godkänd sammankomst skall ligga i linje med föreningens idrotts- liga verksamhet och idé för barn och ungdom. Det skall vara en ledarledd gruppaktivitet där ledaren är utsedd av föreningen och är . Ledaren kan inte vara redovisningsmässigt ansvarig för flera grupper . Sammankomsten skall omfatta minst 3 bidragsberättigade deltagare utöver ledaren. Bidrag utgår för maxi- malt 30 deltagare per sammankomst. Den skall pågå minst och innehålla gemensam samling och avslutning. fördelar också stöd för riksidrottsgymna- sier. fanns det 1 350 elevplatser av vilka 1 280 utnyttjades. Av dessa var 589 elevplatser för flickor, varav 546 nytt- jades, och 761 för pojkar, varav 734 nyttjades. Statliga bidrag till ideella organisationer SOU 2004:59 (2000:7) Organisationsbidrag, 519 000 medlemmar 52 org. *Ingår inte i kartläggningen av könsuppdelad statistik. **37 av 52 organisationer har svarat. Uppgifterna motsvarar av medlemsstocken. Bland de 37 organisationerna uppvisar flertalet (21) flest kvinnor bland medlemmarna. Några av dessa uppger en kvinnlig ökning (). Endast två (mindre) organisationer uppvisar man- lig övervikt medan 14 organisationer uppger så gott som lika fördelning. Enligt förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationerna är syftet med statsbidraget att stödja handikapporganisationer i deras arbete för full delaktighet och jämlikhet för personer med funk- tionshinder i samhället. Handikapprörelsens intressen och organisationernas roll som opinionsbildare har haft en av- görande betydelse för de förbättringar i samhället som har uppnåtts för personer med funktions- hinder. Det är ytterligare ett motiv för stödet till handikapporganisationerna. lämnar bidrag till 52 organisationer inom handikappområdet. Dessa organisationer omfattar cirka 519 000 medlemmar. Av organisationerna har 37 angivit könsfördelningen bland medlemmarna. Uppgifterna motsvarar av det totala antalet medlemmar. Bland de 37 organisationerna upp- visar flertalet, 21 organisationer, flest kvinnor bland medlemmarna. Några av dessa uppger en kvinnlig majoritet (). Endast två organisationer uppvisar manlig majoritet medan 14 organisationer uppger så gott som lika fördelning mellan könen. SOU 2004:59 Statliga bidrag till ideella organisationer Bidrag till organisationer inom det sociala området Bidrag 2004, tkr 280 000 medl. *Ingår inte i kartläggningen av könsuppdelad statistik. **Av de 62 organisationerna är det 38 organisationer som har individuellt medlemskap (således inte paraplyorganisationer samt vissa yrkesorganisationer). Av dessa 38 har 31 redovisat upp- gifter om antalet medlemmar. Flertalet organisationer (18) hade en övervikt av kvinnliga med- lemmar (några enbart kvinnor). Förhållandet var dock det motsatta hos de organisationer som verkar inom missbruksområdet – särskilt påfallande är den manliga dominansen inom länkrörelsen. Fem organisationer uppger att andelen män och kvinnor är relativt jämn. Siffrorna över medlem- skap är dock osäkra eftersom denna faktor inte har någon avgöran- de inverkan på storleken av det bidrag som lämnas. I betänkande (SOU 1998:38) framkom- mer att det statliga bidraget ges till ideella organisationer som bedriver frivilligt arbete inom områden som alkohol och narkotika, utsatta barn och deras familjer, eller våld mot kvinnor. Syftet med statsbidraget är att stödja organisationerna i deras arbete med att förstärka och komplettera de samhälleliga insatser som genomförs inom de angivna områdena av stat, landsting och kommun. Insatserna görs genom utbildnings-, informations- och opinionsbildande insatser eller genom olika former av stödjande socialt arbete. fördelar bidrag till 61 organisationer inom det sociala området med cirka 280 000 medlemmar. Uppgifterna om medlemmar är dock osäkra av flera skäl. Ett skäl är att ett flertal organisationer samordnar verksamheter eller är paraplyorganisatio- ner för ett antal organisationer. Som exempel kan nämnas Kvinnoorganisationernas samarbetsråd i alkohol- och narkotika- frågor (KSAN). De har 30 medlemsorganisationer men i under- laget ingår inte dessa organisationers 250 000 medlemmar. Detta gör att siffrorna måste hanteras med viss osäkerhet. Ett annat skäl kan vara att organisationer inte registrerar enskilda medlemmar av sekretesskäl eller integritetsskäl, exempelvis orga- nisationer som arbetar med HIV-smittade narkomaner. Statliga bidrag till ideella organisationer organisationer som enbart har individuellt medlemskap, således inte paraplyorganisationer samt vissa yrkesorganisationer, har 31 redovisat uppgifter om antalet medlemmar. Flertalet organisationer (18) har en majoritet av kvinnliga med- lemmar. Några organisationer har enbart kvinnor som medlemmar. Förhållandet är dock till en del det motsatta inom de organisationer som verkar inom missbruksområdet. Särskilt påfallande är den manliga övervikten inom länkrörelsen. Fem organisationer uppger att andelen män och kvinnor är relativt jämn. Uppgifterna om med- lemskap är dock osäkra eftersom denna faktor inte har någon av- görande inverkan på storleken av det bidrag som lämnas. (2003:752) Organisationsbidrag, 810 000 medlemmar. tioner, äldreorganisationer, *Ingår inte i undersökningen. **Uppgift saknas från fyra av fem organisationer. En organisation har uppgett att fördelningen är kvinnor. Syftet med statsbidraget till pensionärsorganisationer är enligt för- ordningen (2003:752) att stödja pensionärsorganisationer som till- varatar pensionärsgruppers intressen inom olika samhällsområden. redovisar att medlemsantalet för pensionärsorga- nisationer uppgår till ca 810 000. För pensionärsorganisationerna finns det ingen statistik , men frågan har diskuterats med dem. Vid nästa ansökan om bidrag kommer en fråga om könsfördelning bland medlemmar att ställas. En pensionärsorganisation uppger att fördelningen är kvinnor och män. SOU 2004:59 Statliga bidrag till ideella organisationer Bidrag till organisationer som främjar integration (2000:216) Organisationsbidrag, 210 068 medl., 47 org. varav 29 org. (153 881 medl.) ca 6 842 * insatser för att förebygga och mot- verka främlingsfientlighet och rasism samt jämställdhet mellan könen. * Ingår inte i undersökningen. – = har inte redovisat könsuppdelad statistik.