sou · GSB3129d4 · 2005-01-01 00:00:00 — Renodlade elhandelsbolag saknar i regel möjlighet att fördela dessa kostnader på annan verksamhet vilket delvis försvårar möjligheten att etablera konkurrenskraftig på kort till medellångsikt verksamhet. Ett annat hinder som möter nya aktörer som vill etablera kon- kurrenskraftig verksamhet är låg kundrörlighet. I de TEMO-mät- ningar som gör har närmare hälften av alla kunder bytt leverantör eller omförhandlat avtalen. De som omförhandlat avtalen torde emellertid dominera. Nya aktörer har härtill inga kunder med tillsvidareavtal utan måste helt förlita sig till fast- prisavtal, där marginalerna varit betydligt lägre på grund av konkurrenstrycket. Vi har i vår analys inte funnit att de utländska aktörerna har andra hinder än de hinder som gäller nya aktörer. 8 Hinder för elproduktion Vilka formella och informella hinder på kort och lång möter de potentiella aktörerna inom elproduktion? Vilka hinder möter befintliga aktörer vid expansion av befintliga verksamheter eller etablering av nya? Hur ser möjligheterna ut för företag att etablera konkurrens- kraftiga verksamheter inom dessa områden på kort och medellång sikt? Vilka typer av elproduktion får tillstånd att etablera sig samt hur påverkar detta konkurrenssituationen? För att etablera nya elproduktionsanläggningar krävs miljötillstånd. Enligt svensk lagstiftning krävs i de flesta fall dessutom tillstånd både enligt Plan och bygglagen (PBL) och . Det nu- varande systemet med två tillståndsförfarande anses vara tungrott och ineffektivt ur ett kostnadsperspektiv för såväl berörda myndig- heter som för de sökande. I syfte att förenkla och effektivisera det nuvarande systemet och därigenom underlätta för investeringar som är till gagn för såväl samhällsekonomi som miljöskydd har regeringen tillsatt två separata kommittéer11, och som ser över respektive lag. Dessa skall lämna sina slutbetänkanden respektive . Enligt den undersökning som Svensk Fjärrvärme genomfört bland föreningens medlemmar så anses miljötillstånd inte vara ett hinder för etablering av ny kraftvärmeproduktion. Däremot anses till- ståndsfrågan vara en faktor som påverkar investeringen negativt genom att tillståndsprocessen är tidskrävande och att projektets tekniska utformning och val av bränslen kan påverkas. Detta kan leda till att projektets lönsamhet försämras. Det är inte ovanligt att det i samband med etablering av ny kraftvärme uppstår en relativt stark lokal opinion. Det är fram- förallt närboende till den planerade anläggningen som ifrågasätter valet av plats för etableringen. I synnerhet gäller detta när avsikten är att bygga en avfallsbaserad anläggning. Vindkraft är den energikälla som bedöms ha den största potentia- len bland befintliga förnyelsebara produktionstekniker och det är även den teknik som stöter på flest hinder vid etablering av ny miljövänlig produktionskapacitet. Enligt Energimyndigheten är det svårt att få tillstånd om inte det aktuella området utpekats som lämpligt i kommunernas översiktsplaner. För att det skall utpekas som lämpligt för etablering krävs att området har utpekats att vara av riksintresse för vindkraft. ansvarar för att utse områden av riksintresse för produktion och distribution av energi. Aktuella områden utgörs av områden vilka bedöms ha sär- skilt gynnsamma vindförhållanden. Arbete pågår med att utse områden av riksintresse. Detta arbete beräknas vara färdigt . 11 (M 1999:03) och (M 2002:05). Flertalet av de större vattendragen i är helt skyddade från utbyggnad av vattenkraft enligt . Möjligheterna till att bygga vattenkraft i större skala är därför mycket begränsad. Enligt nuvarande lagstiftning görs ingen skillnad på vattenkraft, oavsett storlek. All vattenverksamhet är tillståndspliktig enligt . Detta innebär att tillståndsprövningen även för mindre vatten- kraftsanläggningar blir omfattande och resurskrävande. För att minska den administrativa processen och på så sätt underlätta även för mindre aktörer att bygga vattenkraft har i ett delbetänkande föreslagit att tre tillståndsnivåer införs. Enligt Energimyndigheten finns det även en stark opinion emot en utbyggnad av vattenkraft från framförallt miljö- och naturvårds- intressen samt från sportfiskare, vilket försvårar möjligheterna att få tillstånd. har stigande priser på el, förhållandevis låga priser på biobränslen och införandet av elcertifikat starkt bidragit till att lönsamheten i kraftvärmebaserad elproduktion har ökat. En stor orsak till förbättrad lönsamhet är även förändringen av kraftvärme- beskattningen. beslutade regeringen, efter stark påtryckning från energibranschen, att el från kraftvärmeverk skall beskattas på samma sätt som el producerad i industrin. Detta beslut gynnade elproduktion vid kraftvärmeverk och ansågs öppna för en utbyggnad av kraftvärme. föreslog regeringen dock att kraftvärme i motsats till industriellt mottryck skulle fort- sätta att betala koldioxidskatt för värmeproduktionen samt att kraftvärmeproduktion får en förhållandevis låg tilldelning av utsläppsrätter. Detta förslag försämrar lönsamheten och därmed även förutsättningar för en fortsatt utbyggnad. Längre giltighet för elcertifikat underlättar investeringar Med dagens prisnivåer på el är vindkraft inte lönsam. Ökade priser på el som en effekt av införandet av handel med utsläppsrätter bedöms ej heller bli tillräckliga för att vindkraften skall bli lönsam. En förutsättning för en fortsatt utbyggnad av vindkraft är därför en långsiktig stödmodell. Nuvarande elcertifikatsystem gäller . Med nuvarande prisnivåer på elcertifikat tar det dock betydligt för att en vindkraftinvestering skall bli lönsam. Osäkerheten i långsiktigheten i det nuvarande systemet medför därför att mindre aktörer utan betydande eget kapital troligtvis kommer att få svårt att finansiera planerade investeringar och att de större aktörerna även framgent kommer att ha en avvaktande inställning till investering i vindkraft. Investering i småskalig vattenkraft har inte ansetts vara lönsam. Orsaken till detta är främst att den producerade volymen el blir förhållandevis begränsad i relation till investeringens storlek. Dessutom är drift- och underhållskostnaderna blir förhållandevis höga. Priset för elcertifikat har sedan införandet legat på ca /MWh och varierat mellan /MWh12, vilket skall jämföras med /MWh som var den ersättning som utgick till småskalig vattenkraft i det föregående stödsystemet. Detta innebär således att elcertifikatsystemet medfört en betydan- de lönsamhetsförbättring för småskalig vattenkraft. Den förbätt- rade lönsamheten till trots är återbetalningstiden för investering i ny småskalig vattenkraft betydligt längre än giltighetstiden i det nuvarande stödsystemet. Detta innebär således att de som investe- rar i ny småskalig vattenkraft endast kan räkna med att erhålla intäkter från elcertifikat av investeringens beräknade livslängd. Osäkerheten i utformningen av eventuella framtida stödsystem medför därför att investering i ny småskalig vattenkraft är förknippat med betydande risker. Vidare har priset på elcertifikat varit volatilt, vilket ger en osäker i prisbild. 12 : ElmarknadsKontakt 2/2004. Sammanfattning Hinder för produktion beslut om att avveckla kärnkraften och skydd av oreglerade älvar innebär i praktiken att utbyggnad av storskalig kraftproduktion (exklusive gasbaserad) i ej är möjlig. De viktigaste hindren för en fortsatt utbyggnad av miljövänlig elproduktion utgörs av betydande osäkerheter om framtida lönsamhet och möjligheten att erhålla erforderliga tillstånd för etablering av ny produktionskapacitet. Möjligheten att erhålla tillstånd för ny småskalig vattenkraft och landbaserad vindkraft anses vara mycket begränsade. Möjligheten för att få tillstånd för att ta avvecklade vattenkraftanläggningar i drift är dock bättre, även om det även här finns starkt motstånd från miljö- och naturvårdsintressen. Vad det gäller etablering av vindkraft så kommer möjligheterna att få tillstånd att öka om det aktuella områdets definierats som område av riksintresse för etablering av vindkraft. Trots i vissa fall starkt lokalt motstånd bedöms dock förut- sättningarna för att etablera kraftvärme som goda. Lönsamheten i såväl småskalig vattenkraft, vindkraft som kraft- värme baserad elproduktionen är i hög grad beroende av statligt stöd. Osäkerheten i långsiktigheten i elcertifikatsystemet och den framtida prisnivån på elcertifikat medför att investering i miljövänlig elproduktion är förknippade med betydande risker. Vad det gäller kraftvärmen är lönsamheten även i hög grad beroende av utformningen av den framtida energibeskattningen och den framtida tilldelningen av utsläppsrätter. Sammantaget medför svårigheten att erhålla tillstånd och stora osäkerheter om framtida lönsamhet att utbyggnaden av miljö- vänlig elproduktion påverkas negativt. 9 Vertikalt integrerade bolag Vilka fördelar respektive nackdelar finns det ur konkurrens- synpunkt med vertikalt integrerade företag på elmarknaden? (som förutom el även har verksamhet som naturgas m.m.) Vertikalt integrerade bolag vanliga inom energisektorn Många elhandelsbolag ingår i vertikalt integrerade koncerner, i vilka även bedrivs nätverksamhet och/eller produktion. Elhandelsbolag ingående i vertikalt integrerade koncerner har haft – och har delvis fortfarande – vissa fördelar jämfört med fri- stående elhandelsbolag. Det gäller framförallt gentemot fristående elhandelsbolag som slagit sig in på marknaden och successivt byggt upp en kundstock. Fördelarna är inte lika stora när det gäller elhandelsbolag som förvärvat befintliga kundstockar med viss andel tillsvidarekunder (jfr Hydros köp av ) eller de allianser som tillkommit efter avregleringen. Vertikalt integrerade bolag vanliga inom energisektorn Elhandelsbolag ingående i integrerade koncerner med även nätverksamhet Elhandelsbolag i en vertikalt integrerad koncern fick vid avregle- ringen tillgång till de kunder som fanns i nätbolaget. Dessa kunder hade till en början tillsvidareavtal. Många av kunderna har fortsatt att köpa el på tillsvidareavtal, dvs. inte varit aktiva på elmarknaden. Marginalen i tillsvidareavtalen har alltsedan avregleringen varit högre än vad som varit möjligt att ta ut i de konkurrensutsatta fast- prisavtalen och avtalen om rörligt pris (se avsnittet 7 om brutto- marginal för tillsvidarekunder). De goda marginalerna i tillsvidareavtalen kan ha gjort det möjligt för vertikalt integrerade bolag att erbjuda extra låga priser när det gäller fastprisavtalen (korssubventionering). Fristående elhandelsbolag som successivt byggt upp en egen kundstock saknar kunder med tillsvidaravtal. Dessa elhandelsbolag måste arbeta upp en ny, egen kundstock baserad på fastprisavtal och avtal om rörligt pris. För att snabbt nå volym erbjöd aktörerna låga priser som inte alltid täckte hanteringskostnader och risker. En annan fördel som de vertikalt integrerade bolagen har är att tillsvidareavtalen kan prisändras med kort varsel (1 månad). För en elförsäljare innebär detta att det är lättare att hantera riskerna i verksamheten. Uppstår avvikelser mot kundernas beräknade för- brukning och volymavvikelsen måste köpas in i spotmarknaden till ofta höga priser, kan elhandelsbolaget kompensera sig genom att på en månads sikt höja priset gentemot tillsvidarekunderna. I ett fastprisavtal går det inte att kompensera sig för volym- avvikelser eller andra risker efter det att avtal tecknats och priset väl är bestämt. Samordningsmöjligheter för vertikalt integrerade bolag Elhandelsbolag ingående i integrerade koncerner med även nätverksamhet (forts.) I vertikalt integrerade koncerner har som regel elhandelsbolaget varit den s.k. anvisningsleverantör som nätbolaget utsett att träda in i det fall leveranserna till kunder inom nätområdet inte fullföljts (jfr. fallet med Kraftkommision). Detta gäller även de som flyttat till ett nätbolags distributionsområde och inte anmält att elavtal tecknats. Någon konkurrensutsatt upphandling av anvisningsleve- rantör har inte behövt ske. Vidare har vertikalt integrerade bolag fördelar i och med att kostnaderna för kundtjänst, debitering m.m. kan delas mellan elhandelsbolaget och nätbolaget. Detta gör att vissa fasta kostnader för t.ex. system kan slås ut på en större volym. I stället för en el- och en nätfaktura räcker det för de integrerade bolagen med en faktura genom att nätbolagets fordran överlåtits på elhandelsbolaget (eller omvänt). En fristående elförsäljare har inga direkta samordningsmöjlig- heter. Dessutom har det visat sig svårt för aktörer från andra branscher såsom olje- och bensinbolagen att nå samordnings- möjligheter mellan elförsäljningen och övrig verksamhet. De vertikala bolagens samordningsfördelar när det gäller IT-sys- tem kan dock tänkas minska , bl.a. genom outsourcing av olika moment i kundhanteringen. Vertikelt integrerade bolag med produktion har lättare att hantera risker Elhandelsbolag ingående i integrerade koncerner med även produktion Fördelarna för de elhandelsbolag som ingår i vertikalt integrerade koncerner jämfört med fristående elhandelsbolag och allianser är inte lika påtagliga när det gäller produktionen. För elhandelsbolag ingående i integrerade koncerner med även produktion föreligger dock möjlighet att inom koncernen hantera vissa typer av risker som t.ex. prisområdesrisk. Merkostnader för elhandeln till följd av prisområdesskillnader motsvaras i princip av merintäkter för elproduktionen. Om priset i prisområde blir högre än systempriset ökar kostnaderna med mellanskillnaden eftersom elförsäljaren måste köpa in kraften i prisområde som inköpet har prissäkrats till systempris. Ingår även produktion i koncernen säljs denna till samma pris som gäller för prisområde , vilket ger en mer- intäkt i förhållande till systempris och kompenserar för elhandelns merkostnader. Avtal om försäljning av egen produktion till fasta priser kan dock ledda till att potentiella fördelen inte alltid uppnås. En fristående elförsäljare har möjlighet att täcka riskerna i den finansiella marknaden genom t.ex. prisområdesterminskontrakt, vilket dock innebär en kostnad. Vertikalt integrerade koncerner med egen produktion behöver heller inte basera anskaffningskostnaden på Nord Pools priser. Jämtkraft med egen produktion har t.ex. haft mycket låga tillsvidarepriser i förhållande till andra elhandelsbolag. Fristående elförsäljare måste i princip köpa kraften till på gällande priser (spot och termin). Synenergieffekter mellan elproduktion och elförsäljning Fördelar för vertikalt integrerade elproduktionsbolag Fördelarna med vertikalt integrerade energibolag ur ett elpro- duktionsperspektiv kan till viss del sägas vara analoga med de som nämnts för elförsäljningsverksamhet. Aktörer med både elproduk- tion och elförsäljning har, jämfört med aktörer som endast har elproduktion eller elförsäljning, i de flesta fall större möjlighet att påverka den egna verksamhetens riskexponering. Exempelvis kan en aktör med både egen elproduktion och elförsäljningsverksam- het, genom att prissäkra nettot av försäljningsvolym och egen produktion, minska den totala riskexponeringen gentemot varia- tioner i det nordiska elpriset. På detta sätt skapas en naturlig prissäkring av såväl producerad som försåld el. Värdet av denna möjlighet kan dock skilja sig åt betydligt mellan olika aktörer. Exempelvis påverkas värdet i hög grad av möjligheten att styra den egna elproduktionen. En effekt av ovanstående är vidare att dessa aktörer får en minskad handelsvolym på , vilket i sin tur leder till att kravet på säkerhet mot minskar. Handel med el på ställer höga krav på kompetens och system. De erforderliga systemen är kostsamma och det kan vara svårt för en mindre aktör att attrahera personal med rätt kom- petens. De krav som finns med avseende på kompetens och system är i hög grad samma som för inköp av el till elförsäljning. Detta medför således att det kan finnas en kostnadsfördel för de aktörer som bedriver båda produktion, handel med el och elförsäljning. Flera av de vertikalt integrerade energiföretagen bedriver såväl eldistribution, elproduktion och produktion och distribution av värme inom samma geografiska områden. Detta torde medföra att drift- och underhållspersonal i viss utsträckning kan hantera drift och underhåll för samtliga dessa verksamheter. En gemensam drift- och underhållsorganisation torde även innebära synergimöjligheter på administrativ nivå. Inga påtagliga nackdelar med vertikal integration Nackdelar med vertikalt integrerade bolag Några egentliga nackdelar finns inte med de vertikalt integrerade koncernerna jämfört med fristående elhandelsbolag och allianser. Möjligen kan verksamhetsgrenars olika fokus medföra att elhan- deln inte ges tillräcklig uppmärksamhet. För små integrerade kon- kan det dessutom vara svårt att nå tillräcklig volym i elhandeln, vilket även inneburit att det varit svårt att anställa kompetent personal. Detta har medfört att ett antal vertikalt integrerade bolag har sålt elhandelsverksamheten eller ingått allian- ser med andra elhandelsbolag. Detta är dock främst en följd av för små volymer snarare än av integration. Ur koncernperspektiv finns som tidigare nämnts fördelar med att ha både egen elproduktion och elförsäljning. Ur ett strikt produktionsperspektiv kan det dock finnas nackdelar med bolag som bedriver elproduktion och elförsäljning. I de fall den egna produktionen används till att prissäkra den egna försäljningen kan detta leda till att intäkterna från elproduktionen inte maximeras. På motsvarande sätt kan en aktör med både elproduktion och elförsäljning välja att ha en modell för prissättning av el i elför- säljningsverksamheten som inte är optimal för elproduktionsverk- samheten. Ett exempel är om bolaget av konkurrensskäl eller för att stödja de egna kunderna, väljer att sälja el under marknadspris och därigenom subventionerar elförsäljningsverksamheten på be- kostnad av elproduktionen. låg tillväxt och få aktörer på gasmarknaden Vertikalt integrerade bolag med gasverksamhet Naturgas introducerades i , och svarar för av den totala energitillförseln. Naturgasens marknadsandel har i princip varit oförändrat låg sedan introduk- tionen , och har även en marginell roll i svensk energiförsörjning. Eftersom den totala energitillförseln i ökat endast marginellt , har naturgasen fått konkurrera med befintliga bränslen och infra- struktur. Vidare har naturgasen på grund av utformningen av kraft- värmebeskattningen inte kunnat ta marknadsandelar i elproduk- tion. Den kraftvärmebeskattning som infördes anses dock av marknadens aktörer öka attraktiviteten för naturgasbaserad elproduktion. Det svenska naturgasnätet är koncentrerat till södra och västra . Det svenska naturgasnätet är anslutet till det danska nätet i , där naturgas inmatas till . Transmissionsnätet i västra ägs av . Transmissionsnätet som försörjer gasdistribution samt inmatning till ägs av . De båda ägarna är operatörer och ansvariga för drift av respektive ledningar. Övriga naturgasaktörer är distributörer, ofta i kombination med egen naturgasanvändning i exempelvis fjärrvärme: , , , och . Ytterligare en aktör är Fortum via sitt ägande i och Nova Naturgas. Källa: , hemsida . Gasföretagen delvis vertikalt integrerade Såväl EU-direktivet (och Rådets direktiv /55/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas, och om upphävande av direktiv /30/EG) som förslagen i SOU 2003:113 får konsekvenser för aktörerna på naturgasmarknaden. Ett av förslagen i SOU 2003:113 är att överföring av gas juridiskt skall skiljas från handel med gas på motsvarande sätt som gäller för el. Detta har lett till att för- ändringar initierats, som i vissa fall redan lett till konkreta hand- lingar. pågår en process, där de svenska naturgas- aktörerna vidtager flera förberedande åtgärder inför avregleringen av gasmarknaden. Ett exempel på detta är Nova Naturgas för- säljning av sina handels- och distributionsverksamheter till det danska energibolaget . Helt integrerade gasföretag som täcker hela kedjan från gas- utvinning – transmission – distribution – försäljning saknas i . Däremot finns bolag som omfattar kedjan anskaffning – distribution – försäljning, men distributionsverksamheten kommer att ligga i ett separat bolag om utredningsförslagen genomförs. Vidare finns i Nova Naturgas och ägarkrets bolag som täcker hela värdekedjan. Ägare av transmissionsnätet för naturgas i Källa: Hemsidor, publik information, ÖPwC analys. Rapport 2 SOU 2004:129 Vertikal integration ger synenergier Verksamhet hos ägare av naturgastransmissionsnät före påbörjade struktur- förändringar. Nova Naturgas ägde distributionsledningar i mycket begränsad omfattning. Rege- ringen har ännu inte utsett systemansvarig eller systembalansansvarig för svensk naturgas- marknad. Aktörer som täcker hela värdekedjan kan påverka den egna verk- samhetens riskexponering på motsvarande som beskrivits för elmarknaden. Mellan anskaffning, distribution och försäljning finns operativa synergieffekter främst i hantering och organisation t.ex. vad avser gemensam personal, administrativa system och rutiner. Dessa torde i allt väsentligt kunna tas till vara även om verksamheterna delas upp i olika bolag som tillhör samma koncern, på motsvarande sätt som på elmarknaden. För bolag som täcker hela värdekedjan, alltså även gasutvinning, finns ytterligare fördelar. Detta hänger samman med att en likvid marknad för gasanskaffning saknas på motsvarande sätt som kan förse elhandlare med el på elmarknaden. En svensk aktör kan därför behöva anskaffa gas från t.ex. för leveranser till sina kunder som kan konkurrera om samma kund. Även horisontell integration bedöms ge synergier Flera gasföretag i bedriver även annan verksamhet som el, värme, vatten mm (horisontal integration). I är och tidigare nämnda gasdistributionsföretag huvudsakligen hori- sontellt integrerade. Enligt våra undersökningar anser flera europeiska energiföretag att en sådan horisontell integration innebär fördelar: flera olika energikällor för el och värmeproduktion ökar för- sörjningstryggheten och minskar riskerna för t.ex. för negativa effekter av politiska beslut. Politiska beslut vad avser energibeskattning påverkar kon- kurrenskraften för olika energikällor Gasen väntas öka sin marknadsandel i , främst på bekostnad av kol. Gas kommer i ökad utsträckning att behöva importeras främst från och till följd av minskad gasutvinning i och övriga kunna förse kunderna med olika typer av energitjänster (s.k. multi-utility offering), vilket dock ökar kundernas beroende av en leverantör. Fördelarna bedöms uppstå genom: Bättre försäljningsmöjligheter genom att befintliga affärs- relationer kan utnyttjas för att sälja fler produkter Kostnadsbesparingar vad avser försäljning och marknads- föring, administration och fakturering samt att kostnader för att upprätthålla och utveckla varumärket kan fördelas på en större volym Kunna ge kunderna bättre service, men även skapa större hinder för kunderna att byta leverantör Erfarenhetsöverföring (best practice) mellan olika verksam- hetsområden Det kan noteras att det råder olika uppfattningar bland aktörer om fördelen med horisontell integration. Vissa förordar istället spe- cialisering. 10 Nordiskt och europeiskt perspektiv Hur ser ovanstående frågor ut i ett nordiskt och i ett euro- peiskt perspektiv Hur har den tilltagande internationalieringen av elmark- naden påverkat ägarförhållandena på den svenska elmark- naden? Hur ser ägarbilden ut i företag som verkar på den svenska elmarknaden eller på de marknader som ligger nära den svenska/nordiska marknaden? Vilka av dessa företag är verksamma på den svenska mark- naden t.ex. Statkraft, Fortum, /Eon och m.fl.? De fyra nordiska länderna utgör en gemensam marknad för handel med el. Förbrukningen uppgår till , vilket gör marknaden till en av de största i . har kommit längre än resten av EU i genomförande av direktiv, både vad avser avreglering och att införliva direktiven i nationell lag.