sou · GSB3103d6 · 2005-01-01 00:00:00 — måste ha en beredskap för att människor med funk- tionshinder som tillhör LSS-personkrets inte alltid erhåller de insatser de anser sig behöva. De kan då välja att pröva sin rätt enligt lagstift- Bristande resurser är inte skäl för avslag eller att underlåta verkställighet av beslut. i ger en annorlunda beskrivning av sitt ansvar för rådgivning och annat personligt stöd: Expertstöd – Rådgivning och annat personligt stöd – enligt LSS sjukvård och rehabilitering/habilitering skall utformas så att alla – även funktionshindrade – får insatser utifrån sina behov. Vården skall ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda personens värdighet. Komplement till hälso- och sjukvård För människor med stora funktionshinder och med omfattande behov finns dessutom möjlighet till kompletterande insatser enligt LSS; rådgivning och annat personligt stöd. Denna möjlighet ges utöver de resurser den reguljära hälso- och sjukvården vanligen tillhandahåller. Personer med svåra funktionshinder och deras anhöriga har en så utsatt situation att deras tillgång till kompletterande särskiltill exem- pelpertstöd lagreglerats – LSS. Lagen ger tillgång till sådana kvalifice- rade insatser från flera kompetensområden som behövs för att under- lätta det dagliga livet. Behandlingsinsatser skall dock alltid ges enligt HSL. är huvudman för den särskilda insatsen rådgivning och annat personligt stöd. I insatser till personer med stora och varaktiga funktionshinder finns det inte alltid en klar skiljegräns mellan HSL och LSS. Det avgö- rande för om LSS-insatser kan komma ifråga är bristen mellan tillgo- dosedda och kvarstående behov. Bristen kan kompenseras med insatsen rådgivning och annat per- sonligt stöd. Råd och stöd kan ses som ett samlingsbegrepp för en mängd olika individuellt anpassade insatser. Genom att använda råd och stöd som en metod för att tillgodose ett specifikt behov, får insatsen sitt innehåll och definition i det enskilda fallet. Det innebär också att det kan riktas till närstående. , handikappolitiskt program 2000–2003 baseras på om delaktighet och jämlikhet för människor med funktionsnedsättning. Under en rubrik om personligt stöd (FN regel 4) skrivs att: ansvarar för att stöd och service kan erbjudas människor med funktionsnedsättning. Detta kan ske i form av rådgivning och annat personligt stöd, ett expertstöd enligt Lagen om stöd och service för vissa funktionshindrade (LSS). Denna insats är ett komplement till, och inte en ersättning för sådant stöd som redan ligger inom tillämpningsområdena för hälso- och sjukvård och rehabilitering enligt HSL samt socialtjänst och utbildning inom primärkommunernas verksamhetsområden. Insatsen rådgivning och annat personligt stöd enligt LSS ska främja jämlika levnadsvillkor och full delaktighet. Denna verksamhet finns inom ramen för ansvarsområde, men det krävs ytterligare resurser för att upprätthålla och utveckla kompetens att möta nya behov av rådgivning och annat personligt stöd till perso- ner med varaktiga fysiska och psykiska funktionshinder enligt LSS, personkrets 3. Som mål för personligt stöd anges bland annat Expertstöd enligt LSS är fullt utbyggd och omfattar samtliga inom personkretsen som har rätt till rådgivning och annat personligt stöd enligt LSS. En aktiv uppsökande verksamhet samt nära samarbete med rehabilitering och habilitering garanterar personer med funktionshinder fullvärdig information för ställningstagande till de insatser som föreslås. Hjälpmedelshanteringen är en integrerad del av habilitering och rehabilitering. Organisationsstrukturen utgår från att rehabili- tering och inträning av hjälpmedel hör samman. Kriterierna för hjälpmedelsförsörjning utgår från den enskildes behov för att uppnå optimal självständighet och frihet. Särskild uppmärksamhet ges de möjligheter som informations- teknologin ger. Hjälpmedelsförsörjningen inkluderar också inträning, rådgivning och service. Dessa mål skall man i uppnå bland annat genom att: Rikta resurser till verksamhet som tillhandahåller expertstöd enligt LSS för att kunna möta utökad efterfrågan, för aktiv uppsökande verk- samhet samt för ett utökat samarbete med hälso- och sjukvården. Introduktion i teckenspråk och andra kommunikativa metoder som till exempel TSS (tecken som stöd) erbjuds vid behov till personer med hörselhandikapp och/eller anhöriga. Resurser tillsätts för kontinuerlig tillgång till logopedbehandling, PPR – rum (Pröva-på-rum) vid livslång språkstörning. har också ett ansvar för aktiv fritid (FN – regler 10 och 11). Därför skall aktivt agera för att människor med funktionsnedsättning på lika villkor som övriga länsmedborgare kan välja fritidsaktivitet utifrån personligt intresse och delta i det kulturutbud som länet erbjuder i form av teater, musik, utställ- ningar m.m. samt delta i föreningslivet och i verksamheter inom turism, rekreation och idrott. Som mål för aktiv fritid nämns bland annat utgår alltid från principen om alla länsmedborgares möjlighet till delaktighet i sin samverkan med aktörer utanför verksamhetsområde inom idrott, turism samt fritids- och kultursektorn. i beskriver sina övergripande mål på följande sätt: LSS ger personer som omfattas av lagen rätt till rådgivning och annat personligt stöd som ställer krav på särskild kunskap om problem och livsbetingelser för människor med stora och varaktiga funktions- hinder. Enligt specialmotiveringen kan insatserna vara av rådgivande och allmänt stödjande art och ges av bland annat kurator, psykolog, dietist, sjukgymnast, talpedagog, logoped, arbetsterapeut, förskole- konsulent med flera yrkeskategorier som kan behövas för att erbjuda ett fullgott stöd. För att kunna bedöma insatsernas karaktär kan det också vara lämpligt att ha tillgång till en konsultläkare. Avsikten är inte att ge sjukvårdande behandling/rehabilitering eller andra insatser som klart faller inom området för hälso- och sjukvården och inte heller ge den typ av social service som skall erbjuda eller ge peda- gogiska insatser som hör till undervisning. Den enskilde skall själv begära den insats han eller hon behöver, men huvudmannen har ett ansvar att erbjuda och informera om rättig- heter och möjligheter. Information och uppsökande verksamhet bör vara viktiga områden för handikappförvaltningens experter. Den överprövningsbara rättigheten i råd och stöd är: De insatser som bidrar till att överbrygga skillnaden mellan individens upplevda svårigheter i livssituationer och de generella stödinsatsernas möjligheter som kräver en särskild/specifik kunskap av insatsgivaren. Insatserna kan vara av såväl kvalitativ som kvantitativ natur. Med särskild kunskap avses god kännedom om stora och varaktiga funktionshinder men främst om de livs- betingelser, som människor med dessa problem lever under och de problem som kan uppstå med anledning av funktionshindret. Insatsen sker i det direkta eller indirekta mötet mellan expertis och den enskilde eller dennes nära anhöriga. Rätten till expertstöd omfattar även föräldrar, syskon och fosterföräldrar. Råd- och stödinsatsens fokus är, enligt handikappförvaltningens tolkning av lagen, att stärka individens och/eller familjens förmåga att minska handikappsituationen och därmed skapa delaktighet och gemenskap utifrån sina egna förutsättningar. Insaten bör ej avse sjukvårdande behandling (behandling på organnivå), eller rehabili- tering med syfte att återfå funktioner som skadats vilket i första hand är insatser enligt HSL. Insatserna skall ske planerat tillsammans med individen och syfta till goda och jämlika levnadsvillkor. Valfrihet och självbestämmande och ett hela livet perspektiv skall gälla. Samspelet och processen med individen vid punktinsatser, exempelvis upprät- tande av efterfrågad individuell plan enligt LSS eller andra skrivelser och utlåtanden åt den enskilde, skall också ges som råd- och stöd- insats. Som rådgivning och annat personligt stöd betraktas även ären- desamordning och stöd vid kontakter med andra myndigheter om individen eller familjen begär detta. Kontinuerlig enskild träning av funktioner och/eller färdigheter bör enligt handikappförvaltningen, i första hand, ses som habiliterande insatser eller pedagogiska insatser inom undervisningsområdet. Råd- och stödinsatsen är dock ofta nödvändig för att visa på behov och ge råd om hur habilitering eller rehabilitering bör läggas upp för att nå sitt syfte. kommun, som enbart har ansvar för insatsen till person- kretsarna 1:1 och 1:2 enligt § 1 LSS, har en målbeskrivning som bygger på att råd och stöd skall vara ett kvalitativt komplement och även kan innehålla behandling. Handikappomsorgen skall erbjuda dem som ingår i personkretsarna 1:1 och 1:2 enligt § 1 LSS samt deras anhöriga, insatserna Rådgivning och annat personligt stöd. Rådgivning och annat personligt stöd utförs av inom Handikapp- omsorgen anställda förskolekonsulenter, kuratorer, psykologer och talpedagog eller i vissa fall av kontrakterade specialister. Övriga stöd- insatser som till exempel logoped, sjukgymnast ombesörjs på annat sätt. Insatserna skall vara kvalitativa komplement till habilitering, rehabi- litering och socialtjänst. Tillsammans med den enskilde och/eller ombud formuleras mål och arbetsmetod för insatsen. Insatsen kan vara behandling, specialpedagogiskt utvecklingsstöd och/eller psykosocialt stöd. De som ger insatserna skall utöver sin speciella yrkeskompetens också ha särskild kunskap om funktions- hindret och de livsbetingelser personer med funktionshinder lever under. Insatserna skall präglas av empati, integritet, respekt och hänsyn till den enskildes behov Råd och stöd skall Öka möjligheten för funktionshindrade att leva i gemenskap och ömsesidighet i ett socialt sammanhang Främja allsidiga och goda utvecklingsbetingelser för den funk- tionshindrade Förebygga och minska följderna av funktionshinder Övergripande beskrivningar av habilitering och rehabilitering. i ger i sitt program –2002 en gemensam definition av habilitering och rehabiliter- ing: alla insatser som erbjuds människor med funktionsnedsättning för att kunna uppnå och behålla största möjliga självständighet och funktionsförmåga samt psykiskt och fysiskt välbefinnande. Nämnden utvecklar begreppen ytterligare: Habilitering och rehabilitering utgår från en helhetssyn på individens behov. Tvärfackligt sammansatta team, där medicinska, pedagogiska, psykologiska och sociala kompetensområden finns företrädda känne- tecknar verksamheterna. Utgångspunkten för alla insatser är den enskildes behov och öns- kemål. Brukaren skall ha ett avgörande inflytande över sin behandling. Rätten till individuell plan är därvid en viktig insats. I planen skall en samordning kunna ske av samtliga insatser den enskilde har behov av i samt eventuella behov av samverkan med andra huvudmän tydliggöras. Människor med funktionshinder behöver i regel livslånga insatser. kan insatserna behöva ges regelbundet återkommande, men ibland finns behov av intensiv-/korttidsbehandling. Den viktigaste delen av habiliteringen och rehabiliteringen sker i individens vardags- miljö. För att lyckas är det ofta viktigt att få en samordning till stånd med bland annat kommunala insatser. Vårdkedjearbetet måste därför vidareutvecklas och gemensamma program tas fram. I en målbeskrivning från Habiliteringsverksamheten i skrivs bland annat att målet är att främja bästa möjliga funk- tionsförmåga och delaktighet i samhället. Habiliteringsverksamheten inom erbjuder råd, stöd och behandling till barn, ungdomar och vuxna med funk- tionsnedsättningar, till exempel utvecklingsstörning, autism och rörel- sehinder. Habiliteringsverksamheten erbjuder också stöd till anhöriga och personal i barnets, ungdomens eller den vuxnes närmiljö Vårt mål är att bistå den enskilde så att livssituationen blir så optimal som Det innebär bland annat att främja bästa möjliga funktions- förmåga och delaktighet i samhället. På habiliteringscentren finns särskild kunskap om problem och livsbetingelser för människor med funktionsnedsättningar. Till dem som söker oss erbjuder vi expertstöd av bland annat arbetsterapeut, kurator, logoped, psykolog, sjukgymnast eller specialpedagog. Vi arbetar tillsammans vid behov och då utifrån ett medicinskt, psyko- logiskt, socialt och pedagogiskt synsätt. Tillsammans med den som söker oss gör vi en kartläggning av behov och önskemål Mål, inne- håll och omfattning utformas i samråd med den enskilde, föräldrar eller företrädare i en så kallad habiliteringsplanering. Habiliteringsinsatsernas grundläggande innehåll beskrivs för barn och ungdom utifrån begreppen: Lek, samspel, behandling Habilitering till barnet påverkar Motorisk, psykisk, språklig och social utveckling Utprovning och inträning av hjälpmedel Råd inför bostads- och annan miljöanpassning Information om den egna funktionsnedsättningen För insatserna till vuxna används på motsvarande sätt de grund- läggande begreppen: Träning, utveckling, information Habilitering till vuxna påverkar Motorisk, psykisk, språklig och social utveckling Deltagande i samhällsliv Och omfattar Utprovning och inträning av hjälpmedel Råd inför bostads- och annan miljöanpassning Information om den egna funktionsnedsättningen och dess konse- kvenser i vardagen Stöd i samarbetet med andra myndigheter skriver att grundtanken med policy- dokumentet för habilitering av barn och ungdomar är att verksamheterna skall arbeta efter samma värderingar så att barn och ungdomar med funktionshinder tillförsäkras likvärdig bedömning och behandling/insats. Detta oberoende av var i länet man bor och oberoende av i vilken organisation verksamheten utförs. Habiliterande/rehabiliterande insatser ges huvudsakligen enligt HSL. Rådgivning och stöd av personer med särskild kunskap om hur det är att leva med stora funktionshinder kan ges enligt 9:1 § LSS, enligt de förutsättningar som anges i lagen. Insatser enligt LSS skall dock vara ett komplement till insatser enligt HSL. Målet för habilitering av barn och ungdomar beskrivs i policyn: Målet för habiliteringen är att minimera de handikappande konsekven- serna av olika funktionshinder och att barn/ungdomar med funktions- hinder och deras familjer skall leva som andra och nå full delaktighet i samhället. Barnet/ungdomen med funktionshinder skall kunna ta till- vara och utveckla sina förmågor på bästa sätt och uppnå största möjliga autonomi (största möjliga grad av oberoende). Den som erhållit habilitering: kan utnyttja sin funktionsförmåga i praktiska situationer dvs kan kommunicera, äta, klä sig, sköta sin hygien, leka, delta i utbildning och ha en aktiv fritid kan utnyttja sin funktionsförmåga till personlig utveckling föräldrar och personer i närmiljön har fått den kunskap och kompe- tens som behövs för att hjälpa och stödja barnet/ungdomen på bästa sätt. läns handikappolitiska program 2000–2003 har en rubrik som lyder Rehabilitering – prioriterat mål i hälso- och sjuk- vården (FN regel 3). Under denna skrivs: Habilitering och rehabilitering är enligt beslut med anled- ning av prioriteringsutredningen, verksamheter som prioriteras högt i hälso – och sjukvården. Med habilitering och rehabilitering menas alla insatser som personer med funktionsnedsättningar kan erbjudas för att kunna uppnå och behålla största möjliga självständighet och funktionsförmåga samt psykiskt och fysiskt välbefinnande. Habilitering och rehabilitering utgår från en helhetssyn som innebär ett tvärprofessionellt sammansatt teamarbete, där medicinskt, social, psykologisk och pedagogisk kompetens finns företrädd. Huvuddelen av insatserna sker i personens vardagsmiljö. Samarbetet med andra aktörer på rehabiliteringsområdet är viktigt. Likaså att det finns en individuell rehabiliteringsplan. Denna plan ingår i behandlingsplanen och utgör plattform för samordning och samverkan av de insatser som görs tillsammans med den enskilde. Människor med funktionshinder behöver i regel livslånga insatser, ibland regelbundet återkommande, men det finns också behov av intensiv korttidsträning. Utgångspunkten för alla insatser är den indi- viduella rehabiliteringsplanen. Den skall i sammanhanget ses som nöd- vändig vägledning för at underlätta samordningen av olika insatser. ansvar vad gäller habilitering och rehabilitering stadgas i Hälso- och sjukvårdslagen som en naturlig del av sjukvårdens ansvarsområden, men i praktiken bedrivs de ofta som självständiga verksamheter vid medicinska rehabiliteringskliniker, syncentraler, hjälpmedelscentraler samt vid barn- och ungdomshabiliteringen. Beställaransvaret ligger hos hälso- och sjukvårdsnämnderna. I många fall bör beställningarna samordnas mellan sjukvårdsdistrikten, då det handlar om smala verksamheter där det enskilda distriktet utgör för litet upptagningsområde för att man skall kunna bibehålla de specia- listkompetens som krävs. Därtill kommer behovet av samordning med som ofta agerar skyddsnät nä tillgången i hälso- och sjukvården inte motsvarar behoven. läns landstings mål för att uppnå god rehabilitering och habilitering är bland annat: Habilitering och rehabilitering är högt prioriterade verksamheter inom hälso- och sjukvården. Aktiviteten utgår från en helhetssyn på människan och innefattar samverkan och samordnig och utgår från individuella rehabiliteringsplaner. Alla människor med funktionshinder som behöver habilitering och rehabilitering har tillgång till sådan. Omfattningen av insat- serna utgår från individens behov. Organisationen av habiliterings- och rehabiliteringsverksam- heterna är samordnad och utbyggd så att den har professionell kvalitet och är en naturlig del i en fungerande vårdkedja. Innehållet i råd och stöd Många styrdokument understryker att det av förklarliga skäl är svårt att beskriva en insats som har sin utgångspunkt i den enskilde individens behov i en viss livssituation. Råd och stöd beskrivs ibland som ett samlingsbegrepp för olika individuellt anpassade åtgärder. Detta synsätt kan göra det lättare att acceptera att det inte går att göra någon specifik lista över vad råd och stöd är. Som exempel utvecklar i vilka insatser det kan bli fråga om: Det handlar om insatser av i lagen angivna experter där kravet på sär- skild kunskap om funktionshindret och dess konsekvenser för indivi- den betonas. Att specifikt ange vad rådgivning och annat personligt stöd är i form av klart angivna exempel låter sig knappast göras, då insatsen alltid är individuellt prövad och utformad. Insatsen är tids- begränsad. Barn och vuxna med funktionshinder kan få hjälp med Kartläggning av individuella behov Att kontakta rätt myndighet eller organisation och få insatserna samordnade Att få expertkunnande förmedlat till viktiga personer, till exempel personliga assistenter, skol- och barnomsorgspersonal, personal i boende och daglig verksamhet Stöd till anhöriga och andra närstående. I samband med att en insats beviljas enligt LSS kan den enskilde begära en Individuell plan. De principer som ligger till grund för LSS, dvs självbestämmande och inflytande, tillgänglighet, delaktighet samt kontinuitet och helhetssyn gäller även för den individuella planen. Planen skall garantera ett reellt inflytande och full delaktighet i insat- serna. Planen kan utgöra ett samordningsinstrument där planerade och beslutade insatser skall framgå. Det är personen med funktionshinder som avgör vem/vilka som skall delta i planeringen liksom hur och av vem samordningen av insatserna skall ske. Flera andra huvudmän har liknande beskrivningar. Vilka insatser kan det bli fråga om; Att specifikt ange vad rådgivning och annat personligt stöd är i form av klart angivna exempel går knap- past att göra, då insatsen alltid är individuellt anpassad och utformad. LSS-besluten om råd och stöd är inte tidsbegränsade, men följs upp minst en gång/. Om särskilda skäl föreligger tidsbegränsas beslutet (till exempel vid funktionsbedömningar, behovsbedömningar etcetera). Barn och vuxna med funktionshinder kan få hjälp med Kartläggning av individuella behov Att kontakta rätt myndighet eller organisation och få insatserna samordnade Att få expertkunnande förmedlat till viktiga personer, till exempel personliga assistenter, skol- och barnomsorgspersonal, personal i boende och daglig verksamhet Stöd till anhöriga och andra närstående I samband med att en insats beviljas enligt LSS kan den enskilde begära en Individuell plan. i beskriver råd och stöd som en rättighet för ett jämlikt och värdigt liv: Att drabbas av ett funktionshinder kan medföra stora svårigheter i det dagliga livet. Ofta har man då som enskild behov av stöd och service från samhällets sida. Samhället har ett omfattande ansvar att ge insatser till människor med funktionshinder, genom bestämmelserna i bland annat hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen. För människor med stora funk- tionshinder och med omfattande behov finns dessutom Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Genom LSS ges möjlighet till olika former av stöd och service för den funktionshindrade. ansvarar för insatsen rådgivning och annat personligt stöd. Komplement till hälso- och sjukvård Råd och stöd skall vara ett komplement till sjukvård och rehabili- tering/habilitering och kan ses som en möjlighet för Dig som inte får Dina behov tillgodosedda på annat sätt. Vid utformningen av insatser skall hänsyn tas till medicinska, soci- ala, psykologiska och pedagogiska aspekter. Föräldrar, syskon och andra anhöriga har även rätt till insatser. Personal med särskilda kunskaper Rådgivning och annat personligt stöd ges av personal med särskild kunskap om levnadsvillkoren för människor med stora och varaktiga funktionshinder. Det kan till exempel vara kurator, psykolog, arbets- terapeut, sjukgymnast, logoped, dietist och förskolekonsulent. Du som har beviljats rådgivning eller annat personligt stöd kan i samband med detta begära en individuell plan för insatserna. Planen skall utgå från Dina egna önskemål och skall vid behov samordnas med andra myndigheter. De flesta styrdokumenten beskriver innehållet i rådgivning och annat personligt stöd utifrån en uppräkning av de experter som finns att tillgå för den enskilde. Experter definieras utifrån skriv- ningar i LSS: Med expert menas personer som har fördjupad kunskap om levnads- villkoren för personer med funktionshinder. Med fördjupad kunskap avses kunnande som leder till att enskilda – även med mindre kända funktionshinder – får tillgång till allsidig kvalificerad utredning, dia- gnostik, funktionsbedömning, hjälpmedel och rådgivning med flera stödjande insatser. De professioner som anges i LSS är kurator, psykolog, sjukgymnast, arbetsterapeut, logoped, specialpedagog med flera. Rådgivning och annat personligt stöd ges av personal med särskild kunskap om levnadsvillkoren för människor med stora och varaktiga funktionshinder. Det kan till exempel vara kurator, psykolog, arbets- terapeut, sjukgymnast, logoped, dietist och förskolekonsulent. Dessa båda uppräkningar ger en ganska heltäckande bild av vilka yrkeskategorier som arbetar med råd och stöd inom LSS. Några ytterligare exempel ges i andra styrdokument till exempel talpedagog och sjuksköterska. kommun beskriver ett annorlunda upplägg, där bas- bemanningen inte är lika heltäckande: Olika yrkesgrupper ger råd och stöd. På handikappomsorgen finns förskolekonsulenter, talpedagog, psykologer och kuratorer represente- rade. I de fall den aktuella experten ej finns inom handikappomsorgen, till exempel sjukgymnast, logoped, arbetsterapeut och dietist, om- besörjs råd- och stödinsatsen genom köp av eller privat specialist. I vissa fall kompletteras listan på experter med mer detaljerade beskrivningar av innehållet i stödet från respektive yrkeskategori: Skapa nätverk kring den enskilde med ett socialt helhetsperspektiv som utgångspunkt Vägleda den enskilde i att kunna förstå och beskriva de egna behoven, bedriva motivationsarbete och krisbearbetning Ge instruktioner till anhöriga och personal som finns i den funktionshindrades direkta närhet