sou · GSB347d3 · 2005-01-01 00:00:00 — En något spetsigare variant av samma hypotes säger att förtroendet minskar när det går dåligt, men att det är mer osäkert om det ökar när det går bra. Ekonomiskt-politiska opi- nionsresultat uppvisar ibland en negativ tendens: regeringar tende- rar att bestraffas mer opinionsmässigt om ekonomin går dåligt än de tenderar att belönas om ekonomin går bra (och 2000:114). Den psykologiska processen bakom mönstret skulle kunna vara att när allt fungerar bra tenderar vi att ta det för givet. Det är först när något går snett som vi börjar leta efter syndabockar. De gruppnedbrutna förtroenderesultaten i figurdelen visar mycket tydligt att vi i de allra flesta fall har att göra med parallella opinionsförskjutningar . Storföretagens förtroende har Förändrats på ett mycket likartat sätt i alla undersökta grupper, sociala såväl som politiska. De senaste årens nedgång, liksom den relativa stabiliteten , är överlag densamma i alla grupper. Om något så har storföretagen tappat mer i tilltro i grupper där de traditionellt har ett relativt stort förtroende än de har förlorat i grupper som sedan gammalt har ett förhållandevis lågt förtroende. Exempel på grupper med ett relativt högt förtroende för storföretag är män, unga, högutbildade, företagare, högre tjänstemän, moderater, folkpartister, och män- niskor som handlar mycket med aktier, medan kvinnor, äldre, låg- utbildade, arbetare, vänsterpartister, miljöpartister, och personer som aldrig handlar med aktier har ett något ljummare förtroendeförhållande till storföretagsamheten. För- troendeskillnaderna är måttliga för olika social grupper, men något mer markerade för de partipolitiska grupperna. Storföretagens negativa förtroendetrend illustreras mycket På- tagligt genom att de tappat mycket i förtroende bland sina starkaste supportrar. Bland företagare, till exempel, har storföretagens balansmått gått ned från +25 1986 till -5 2002. Motsvarande Ned- gång är lika tydlig bland moderata sympatisörer, från +43 1986 till +7 2002. När det gäller aktiehandel har vi inte lika långa tidsserier, men bland personer som uppger att de minst handlar med aktier har storföretagens förtroende minskat från +36 1996 till +7 2002. Här riskerar storföretagen att förlora aktie- kunder och börsen får se en minskad aktieomsättningen. Det är således bland de närmast berörda storföretagen straffats mest. Mellanmänsklig tillit och institutionsförtroende Olika typer av förtroende har ett samband med varandra. Teoribildningen för socialt kapital utgår exempelvis från att det finns en positiv koppling mellan horisontellt förtroende (mellan- mänsklig tillit) och vertikalt förtroende (institutionsförtroende). Människor som tenderar att lita på andra människor tenderar också att vara mer förtroendefulla vis-a-vis olika samhällsinstitutioner (, 2003). Våra resultat visar att den sanningen gäller även för stor-företagen. Människor som har en stor tilltro till andra människor tenderar att ha ett något högre förtroende för stor- företag än människor som inte litar på människor i allmänhet. Men storföretagens nedåtgående förtroendetrenden återfinns också bland de personer som i sina studier av mellan- mänsklig tillit brukar kalla höglitarna. Attitydsambandet mellan storföretagsförtroendet och den mellanmänskliga tilliten är dock inte speciellt starkt, korrelationen (r) är endast +.10. Om någon skulle misstänka att opinionspåverkan går från förtroendet för storföretagen till graden av mellanmänsklig tillit, är risken mycket liten för att förtroendenedgången för näringslivet skulle dra med sig det sociala förtroendekapitalet i fallet. För det är sambandet alldeles för svagt. Något starkare förtroendesamband uppvisar storföretagen med ett antal andra institutioner. Och de sambanden är inte odelat positiva ur storföretagsamhetens synpunkt eftersom det är fråga om föga populära institutioner. Förutom med bankförtroendet, uppvisar storföretagens förtroende starkast samband med tilltron till (+.37) och (+.36). Skall man associeras med något är institutioner i botten på förtroende- ligan kanske inte de bästa alternativen. I fullständighetens namn bör det nämnas att storföretagens förtroende inte enbart är relaterad till förtroendet för impopulära institutioner. Storföretagsförtroendet är också relativt starkt kopp- lat till förtroendet för etablerade institutioner som t.ex. dom- stolarna (+.31). Medias uppmärksamhet på företagens verksamhet är en självklart viktig faktor som kan tänkas påverka människors förtroende- bedömningar. Resonemang om eventuella medieeffekter förutsätter dock att det finns förhållandevis klara samband mellan olika grader av mediaexponering och företagsförtroendet. Människor som är högkonsumenter av medieinnehåll bör påverkas mer i sitt för- troende än människor som tar mycket liten del av vad press, radio och TV säger. I figurdelen redovisar vi hur förtroendet för stor- företagen förändrats bland olika typer av mediekonsumenter. Vi har skiljt ut hög-, mellan- eller lågkonsumenter av tre olika slags media morgontidningar, kvällstidningar respektive riksnyheter på TV. Resultaten är i samtliga fall entydiga. Graden av medieexpo- nering visar sig inte ha något samband med förtroendet för stor- företagen. Hög- och lågkonsumenter gör i stort samma förtroende- bedömningar och förändringarna är slående parallella. Högkonsumenter har inte tappat mer i företagsförtroende än lågkonsumenter. Olika slags självständiga medieeffekter kan inte ha varit särskilt omfattande givet dessa resultat. Storföretagen har förlorat i förtroende hos de flesta svenskar oberoende av hur mycket de tagit del av vad som sagts i media. Det betyder att de händelser eller omständigheter som fått människor att tappa för- troendet måste varit så viktiga och/eller uppseendeväckande att de även nått ut till personer med låg exponering för medienyheter. Enskilda medier kan även skilja sig åt i sin uppmärksamhet på företagsfrågor. De händelser eller omständigheter vi tänker på behöver inte bara ha att göra med hur storföretagen har skött sig (performance på engelska). Uttalanden och tolkningar med stark genomslagskraft i den allmänna debatten kan också spela en roll. Men det mest troliga är att företagens eget handlande är huvud- faktorn bakom de senaste årens förtroendenedgången. Börsned- gången, företagsledningarnas förmåner, jättefallskärm, och misslyckanden och i är exempel på hett omskrivna företagsaffärer med sådant genomslag att även medias lågkonsumenter måste haft svårt att undvika att ta intryck. Rapport, opinionsklimat och BNP-tillväxt För att ytterligare belysa sådana faktorer som kan ha ett samband med företagsförtroendet har vi gått utanför SOM-undersök- ningarnas data och studerat i vad mån ett antal olika ekonomiska och mediala indikatorer samvarierar med utvecklingen för storföre- tagsamhetens förtroende. Vi har undersökt ett mycket stort antal potentiellt relevanta kurvor över ekonomins utveckling, medias innehåll och den politiska debattens fokusering. Några av dessa kurvor redovisas i figurdelen. Sex olika indikatorer har prövats som tänkbara förklaringsvariabler till storföretagens grad av förtroende. Fyra av dem är av ekonomisk karaktär – Affärsvärldens general- index för aktiemarknaden, den årliga BNP-tillväxten, antalet kon- kurser i landet och den öppna arbetslösheten, en handlar om mediebevakningen – det årliga antalet negativa omnämnanden av näringslivet/näringslivsföreträdare i SVT:s Rapport (underlag häm- tat från en pågående studie under ledning av vid Insti- tutionen för journalistik och masskommunikation vid ) och en om den politiska debatten – det årliga antalet omnämnanden i riksdagsdebatten av orden bonus och fall- skärm. Den sistnämnda indikatorn ger en bild av opinionsklimatet inom politiken. Våra hypoteser är att storföretagens förtroendesiffror skall variera positivt med aktiekurserna och BNP-tillväxten, uppgångar ökar förtroendet medan nedgångar leder till ett tappat förtroende. När det gäller arbetslösheten och konkurserna förväntar vi oss negativa samvariationer. Stigande arbetslöshet och ett ökat antal konkurser sänker storföretagens förtroende medan ökad sysselsätt- ning och färre konkurser stärker tilltron. Negativa samband för- väntar vi oss också när det gäller Rapports redovisning och inne- hållet i riksdagsdebatten: ju mer negativa omnämnanden av näringslivet i Rapport och i desto lägre förtroende för storföretagen. Resultaten av våra bivariata samvariationsanalyser på de korta tidsserierna avslöjar inte några enkla eller uppenbara samband. De enda två variabler som uppvisar någon form av tidsseriekorrelation med storföretagsförtroendet är den årliga BNP-tillväxten (.49) och graden av negativ bevakning i Rapport (.67). Övriga korrelationer håller sig under .20. En konkret förändringsstudie där vi undersöker samvariationen mellan våra variabler, dels år för år, dels med den Oberoende variabeln laggad – där vi alltså ser opinions- effekten som en eftersläpning i förhållande till performance – ger ett likartat resultat. Storföretagens förtroendenivå samvarierar tydligast med BNP-siffrorna och med Rapports bevakning men också med opinionsklimatet i riksdagsdebatten. I alla tre fallen förändras storföretagens tilltrosiffror vid klart över hälften av mät- tillfällena (=år) i samklang med våra hypoteser (67 ). När BNP ökar stiger storföretagens förtroende, när BNP-tillväxten minskar sjunker företagstilltron. Och på ett motsvarande sätt finns ett samband med medieinnehållet och riksdagsdebatten. När den negativa uppmärksamheten ökar i Rapport och i sjunker förtroendet för storföretagen, och när kritiken minskar stiger tilltron till företagen. För övriga variabler håller sig motsvarande resultat kring 6 8 tillfällen (år) med samvariation i enlighet med hypoteserna, alltså nära det som en ren slumpvariation skulle ge. I samtliga fall gav den laggade analysen upphov till svagare samband. När det gäller Rapport, opinionsklimatet och BNP-tillväxten är det alltså en mer kortsiktig och snabb effekt som är mest relevant, inte en mer långsiktig och fördröjd effekt. Otack är världens lön En mer närgående analys av våra samvariationsresultat visar att det ligger mycket i hypotesen att det framförallt är negativa förändringar hos olika påverkansfaktorer som slår igenom på insti- tutionsförtroendet, i vårt fall på förtroendet för storföretagen. Konkret uttryckt: när det går dåligt minskar förtroendet, men när det går bra är det inte lika vanligt att förtroendet ökar. Man bestraffas mer när det går dåligt än man belönas när det går bra. Mönstret återfinns för alla våra sex undersökta påverkans- faktorer. Vid de tillfällen där förändringen enligt våra hypoteser är negativ sjunker förtroendet för storföretagen i en klar majoritet av de undersökta åren (i genomsnitt i av fallen). Mot- svarande procentandel är klart lägre när förändringarna går i positiv riktning. Då ökar förtroendet för storföretagen mer sällan (i av fallen i genomsnitt). Tydligast syns dessa samband när det gäller Rapports bevakning, opinionsklimatet som det fram- träder i riksdagsdebatten och BNP-tillväxten. När den kritiska uppmärksamheten ökar i Rapport och i och tillväxten minskar, sker det en nedgång i förtroendet för storföretagen (i genomsnitt i av fallen). När sedan vindarna vänder och kritiska omnämnanden minskar i Rapport och i och ökar stiger inte förtroendet för storföretagen lika ofta (endast i av fallen i genomsnitt). Resultatet illustrerar att otack är världens lön. Ett förtroende kan tappas snabbare än det kan återställas. I en mycket elementär mening är det naturligtvis ofta massmedier- nas fel eller förtjänst när förtroendet för olika samhällsinstitutioner går upp eller ned. Det gäller också storföretagen. Om inte medierna rapporterar vad som händer inom näringslivet skulle givetvis flertalet av medborgarna inte veta något, varken positivt eller negativt. Information om BNP-tillväxten, företagskonkurser, direktörernas löner, fallskärm, börssvängningar, neddragningar m.m. når allmänheten via massmediernas nyhetsrapportering. I ett sådant perspektiv är mediernas betydelse naturligtvis central i det närmaste på samma sätt som vattnet är avgörande för sjöfarten. Men om vi skall kunna säga att medierna självständigt bidrar till eventuellt snedvridande förtroendeeffekter är förutsättningen att bevakningen inte avspeglar verkligheten på ett rättvist sätt. Kärn- frågan är således om TV-nyheternas negativa omnämnanden står för ett rättvis bild av storföretagens verksamhet. Vi har inom detta uppdrag inte haft möjlighet att undersöka detta på något syste- matiskt sätt. Vårt subjektiva intryck är dock att vi hellre friar än fäller medierna. De negativa omnämnandena i TV-nyheterna har ett samband med de objektiva indikatorerna. De senaste årens för- troendefall för storföretagen har inträffat som mycket negativt hänt inom näringslivet – och det har hänt i verkligheten och inte bara i medierna. Men även om medierna skulle gå fria är det självfallet lätt att skylla på budbäraren om inte budskapet passar. Men om budskapet är sant är budbäraren oskyldig. Översatt till vårt konkreta fall betyder det att det inte är Rapports fel eller förtjänst om för- troendet för näringslivet varierar, fortfarande förutsatt att Rapport ger näringslivsfrågorna en rättvisande uppmärksamhet. Det är istället företagens performance som är det avgörande, plus att förtroendet influeras av andra verklighetsbaserade omständigheter som t.ex. BNP-tillväxten. En faktor som är klart kopplad till människors förtroende för stor- företagen är företagsledarnas löner. I SOM-undersökningen 2002 frågade vi – inom ramen för ett projekt om svenskarnas syn på arbete och industri – allmänheten om de tyckte att svenska före- tagsledare är väl värda sina löner. Svaret blev ett klart nej. De allra flesta anser inte att svenska företagsledare är väl värda sina löner. Åsiktsmönstret är i huvudsak detsamma i alla relevanta sociala och politiska grupper. Den i huvudsak negativa synen på företags- ledarnas ersättningsnivåer återfinns inte enbart bland arbetare, offentligtanställda, vänsterpartister och socialdemokrater. Den finns också bland företagare, privatanställda och moderata sympa- tisörer. Korrelationen (r) mellan åsikterna om företagsledarnas löner och förtroendet för storföretagen är .33, ett i sammanhanget relativt starkt samband. Så mycket är klart att de höga direktörslönerna och debatten om dem i alla fall inte har stärkt tilltron till stor- företagen. Sammanfattningen kan göras kort. Bland alla de institutioner som vi har mätt förtroendet för är det bankerna och storföretagen som tappat mest i tilltro. Storföretagens förtroende har gått markant nedåt som förtroendet för politikens institutioner har ökat efter att ha varit nere i botten . Förtroendenedgången för storföretagen åter- finns i alla samhällsgrupper, också bland företagare, högre tjänste- män och moderata sympatisörer. Även bland människor som ofta handlar med aktier har storföretagens förtroende minskat. Variationen i förtroendet för storföretagen uppvisar starkast samband med opinionsklimatet speglat via riksdags- debatterna och med mediefaktorer som Rapports nyhetsrapporte- ring. Kritiska omnämnanden i och i Rapport har ett klart samband med graden av förtroende för storföretagen. Bakom sambandet ligger enligt vår preliminära bedömning inte någon orättvis medietäckning eller debatt i – någon analys av detta har dock inte genomförts. Den ökande andelen negativa omnämnanden av näringsliv och näringslivsföreträdare i medierna och i speglar enligt vårt synsätt någonting som verkligen har hänt ute bland storföretagen. Svängningar i olika ekonomiska faktorer uppvisade ett något svagare direkt samband med variationen i förtroendet för storföre- tagen. Förändringar i BNP-tillväxten var den ekonomiska indikator som samvarierade tydligast med företagarförtroendet. Börsutveck- lingen, arbetslösheten och antalet konkurser uppvisade en något svagare koppling till förtroendet för storföretagen. Förtroendet visar sig vara känsligare för negativa förändringar hos påverkansfaktorerna än för positiva. När det går dåligt minskar förtroendet oftast, men när det går bra ökar det mera sällan. Här stämmer inte det gamla ordstävet Lätt fånget, lätt förgånget. Förtroende är inte lätt fånget, men det är lätt förgånget. För- troende är lättare att fördärva än att förvärva. Resultaten i förtroendemätning änd- rar inte våra slutsatser. Förtroendet för storföretagen är visserligen inte riktigt lika lågt som 2002, men siffra med ett balans- mått på -15 (2002: -22) är den näst lägsta som storföretagen någonsin haft i mätningar. För bankerna är för- troendet i stort sett detsamma 2003 som 2002 (±0), men ned något (-2). Mönstret i olika gruppers förtroendebedömningar är i huvudsak desamma 2003 som de var 2002. Kvinnor är dock inte riktigt lika negativa till storföretagen 2003 jämfört med och den ideo- logiska polariseringen har ökat något genom att personer som placerar sig längst till vänster på den ideologiska skalan blivit något mera kritiska, som de som placerar sig längst till höger är något mera positiva. När det gäller förtroendet för bankerna finns inte några nämnvärda gruppskillnader . , och (2000) Förtroendeklyfta. Allmänhetens syn på samhällsinstitutioner, medier och journalistik. : Svensk Informations Mediecenter. , och (2003a) MedieAkademins förtroendebarometer. I , och (red), 2003. , och (2003b), Förgängligt för- troende. I Fåfängans marknad. , och (2000) Special Issue: Eco- nomics and Elections. I Electoral Studies 2000:113-608. Luhmann, (1989) Vetrauen. Misztal, (1996) Trust in . , Bo (2003) Sociala fällor och tillitens problem. Förtroendet för samhällsinstitutioner (procent, balansmått) Kommentar: Tabellen redovisar en sammanläggning av resultaten från de två nationella mätningarna 2002 (antal svar = 3606). Personer som ej besvarat förtroendefrågan för någon institution är inte medtagna i procenttalen. Dylika svar var mycket sällsynta och lämnades av endast mellan för de olika insti- tutionerna. Högsta andelen vet ej svar finns där andelen som svarat varken stort eller litet förtroende är hög, t.ex. beträffande dags- pressen och storföretagen. Balansmåttet kan gå mellan +100 (alla svarspersoner anger högt förtroende) och -100 (alla svarspersoner anger lågt förtroende). Förtroende för bankerna, storföretagen och de fackliga organisationerna Fråga: Hur stort förtroende har Du för det sätt på vilket följande samhällsinstitutioner och grupper sköter sitt arbete? Fem svars- alternativ: mycket stort förtroende; ganska stort förtroende; varken stort eller litet förtroende; ganska litet förtroende och mycket litet förtroende. Kommentar: Grafen visar procent mycket och ganska stort för- troende minus mycket och ganska litet förtroende (opinions- balans). Procenttalen är beräknade på de respondenter som be- svarat frågan. Förtroende för kungahuset, försvaret och Fråga: Hur stort förtroende har Du för det sätt på vilket följande samhällsinstitutioner och grupper sköter sitt arbete? Fem svars- alternativ: mycket stort förtroende; ganska stort förtroende; varken stort eller litet förtroende; ganska litet förtroende och mycket litet förtroende. Kommentar: Grafen visar procent mycket och ganska stort för- troende minus mycket och ganska litet förtroende (opinions- balans). Procenttalen är beräknade på de respondenter som be- svarat frågan. Förtroende för polisen och domstolarna Fråga: Hur stort förtroende har Du för det sätt på vilket följande samhällsinstitutioner och grupper sköter sitt arbete? Fem svars- alternativ: mycket stort förtroende; ganska stort förtroende; varken stort eller litet förtroende; ganska litet förtroende och mycket litet förtroende. Kommentar: Grafen visar procent mycket och ganska stort för- troende minus mycket och ganska litet förtroende (opinions- balans). Procenttalen är beräknade på de respondenter som be- svarat frågan. SOU 2004:47 Bilaga 4 Förtroende för radio/TV och dagspressen Fråga: Hur stort förtroende av Du för det sätt på vilket följande samhällsinstitutioner och grupper sköter sitt arbete? Fem svars- alternativ: mycket stort förtroende; ganska stort förtroende; varken stort eller litet förtroende; ganska litet förtroende och mycket litet förtroende. Kommentar: Grafen visar procent mycket och ganska stort för- troende minus mycket och ganska litet förtroende (opinions- balans). Procenttalen är beräknade på de respondenter som be- svarat frågan. Förtroende för sjukvården, universitet/högskolor och Fråga: Hur stort förtroende har Du för det sätt på vilket följande samhällsinstitutioner och grupper sköter sitt arbete: Fem svars- alternativ: mycket stort förtroende; ganska stort förtroende; varken stort eller litet förtroende; ganska litet förtroende. Kommentar: Grafen visar procent mycket och ganska stort för- troende minus mycket och ganska litet förtroende (opinions- balans). Procenttalen är beräknade på de respondenter som be- svarat frågan. Förtroende för politiska institutioner Fråga: Hur stort förtroende har Du för det sätt på vilket följande samhällsinstitutioner och grupper sköter sitt arbete? Fem svars- alternativ: mycket stort förtroende; ganska stort förtroende; varken stort eller litet förtroende; ganska litet förtroende och mycket litet förtroende. Kommentar: Grafen visar procent mycket och ganska stort för- troende minus mycket och ganska litet förtroende (opinions- balans). Procenttalen är beräknade på de respondenter som be- svarat frågan. Förtroende för storföretagen samtliga Förtroende för storföretagen samtliga (procent) Fråga: Hur stor förtroende har Du för det sätt på vilket följande samhällsinstitutioner och grupper sköter sitt arbete: Storföretagen? Fem svarsalternativ: mycket stort förtroende; ganska stort för- troende; varken stort eller litet förtroende; ganska litet för- troende och mycket litet förtroende. Kommentar: Grafen visar procent mycket och ganska stort för- troende minus mycket och ganska litet förtroende (opinions- balans). Procenttalen är beräknade på de respondenter som be- svarat frågan. Förtroende för storföretagen kön Fråga: Hur stort förtroende har Du för det sätt på vilket följande samhällsinstitutioner och grupper sköter sitt arbete: Storföretagen? Fem svarsalternativ: mycket stort förtroende; ganska stort för- troende; varken stort eller litet förtroende; ganska litet för- troende och mycket litet förtroende. Kommentar: Grafen visar procent mycket och ganska stort för- troende minus mycket och ganska litet förtroende (opinions- balans). Procenttalen är beräknade på de respondenter som besvarat frågan. Siffran under årtalet visar på förtroendet för stor- företagen bland samtliga. Förtroende för storföretagen ålder Fråga: Hur stort förtroende har Du för det sätt på vilket följande samhällsinstitutioner och grupper sköter sitt arbete: Storföretagen? Fem svarsalternativ: mycket stort förtroende; ganska stort för- troende; varken stort eller litet förtroende; ganska litet för- troende och mycket litet förtroende. Kommentar: Grafen visar procent mycket och ganska stort för- troende minus mycket och ganska litet förtroende (opinions- balans). Procenttalen är beräknade på de respondenter som besvarat frågan. Siffran under årtalet visar på förtroendet för stor- företagen bland samtliga. Förtroende för storföretagen utbildning 9 14 -6 -9 Fråga: Hur stort förtroende har Du för det sätt på vilket följande samhällsinstitutioner och grupper sköter sitt arbete: Storföretagen? Fem svarsalternativ: mycket stort förtroende; ganska stort för- troende; varken stort eller litet förtroende; ganska litet för- troende och mycket litet förtroende. Kommentar: Grafen visar procent mycket och ganska stort för- troende minus mycket och ganska litet förtroende (opinions- balans). Procenttalen är beräknade på de respondenter som besvarat frågan. Siffran under årtalet visar på förtroendet för stor- företagen bland samtliga. Förtroende för storföretagen egen familjeklass -9 -3 18