sou · GSB373 · 2005-01-01 00:00:00 — Utvandringen ökade från ca 4 400 individer till ca 14 500 individer , för att därefter minska. Utvandringen omfattade omkring 10 000 individer, varav hade högskole- utbildning. Till följd av den ökade utvandringen ökade också återvandringen av födda i , men med några års 3Statistiska centralbyrån [2002b]. 4Nekby, L. [2004]. 5Med arbetsför ålder avses befolkningen i åldern 16–. Den fortsatta redovisningen avser befolkning i arbetsför ålder född i . arbetskraftsutbud och migrationens betydelse Bilaga 4 till LU 2003/04 Minskad utvandring i kombination med ökad återvandring har inneburit att nettoutflyttningen av svenskfödda högskoleutbildade har minskat , vilket framgår av diagram 2.2. Nettoutvandringen för högskoleutbildade var som högst 1998 och har minskat avsevärt. Diagram 2.2 Ut- och invandring bland födda i med högskoleutbildning –2002 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Anm.: Avser födda i , 16–. Källa: [2003d], egen bearbetning. Högutbildade är mer internationellt rörliga än personer med lägre utbildning. De utbildningsgrupper som hade störst andel utvand- rare i relation till gruppens storlek 2002 var forskarutbildade inom naturvetenskap och teknik, ekonomer och civilingenjörer. I dessa utbildningsgrupper motsvarade utvand- ringen av utbildningsgruppens storlek. Åter- vandringen motsvarade av den totala utvand- ringen för högutbildade, medan återvandringen för gruppen utan högskoleutbildning motsvarade av utvand- ringen . Bland läkare, sjuksköterskor, tandläkare och civil- Bilaga 4 till LU 2003/04 arbetskraftsutbud och migrationens betydelse nettoutvandringen var negativ (se tabell 2.1). samt ut- och invandrare 2002 Övriga naturvetenskap & teknik2 1 Nettoutvandring = antal utvandrare – antal invandrare. Negativ nettoutvandring innebär att antalet invandrare är större än antalet utvandrare. 2 Exklusive forskarutbildade. Anm.: Ut- och invandrare avser födda i , 16–. Källa: [2003d], egen bearbetning. Omkring hälften av dem som var födda i och utvandrade –1996 hade återvänt till . Återvandringen bland dem som har vistats än utomlands är ganska liten. Utvandring och återvandring har olika mönster för olika utbildningsgrupper och förändras över tiden. Exempelvis har utvandringen av sjuksköterskor minskat kraftigt då arbetsmarknaden för sjuksköterskor i har förbättrats. Utvandringen bland läkare och tandläkare har också minskat. För forskarutbildade, civilingenjörer och eko- arbetskraftsutbud och migrationens betydelse Bilaga 4 till LU 2003/04 nomer har utvandringen varit ganska oförändrad . 1 Exklusive forskarutbildade. Anm.: Avser svenskfödda utvandrare som var 16–vid utvandringen. Källa: [2002b]. Tabell 2.2 visar återvandringen för födda i inom olika utbildningsgrupper. Civilingenjörer som utvandrade hade återvänt till i av fallen. Bland tandläkare var återvandringen endast en fjärdedel. Av de läkare och sjuksköterskor som utvand- rade hade en av fyra återvänt . Generellt sett är andelen som återvandrar större bland högskoleutbildade i jämförelse med dem som saknar högskoleutbildning. Bilaga 4 till LU 2003/04 arbetskraftsutbud och migrationens betydelse Utvandringsmönster samt skillnader mellan kvinnor och män6 Forskarutbildade som är födda i utvandrar i hög utsträck- ning till , , , och . De som återinvandrar kommer i allmänhet direkt från dessa länder. Även för civilingenjörer är , och vanliga utvandringsländer. För sjuksköterskor har varit ett stort utvandringsland, dit av utvandrarna flyttade . har utvandringen av sjuksköter- skor minskat till en tredjedel av nivån . Ekonomer flyttar i första hand till , , , och . Överlag utvandrar högskoleutbildade män i högre utsträckning än högskoleutbildade kvinnor. Skillnaden mellan könen har blivit större , vilket till stor del beror på minskad utvandring bland sjuksköterskor. I åldersgruppen 16–är utvandringen bland kvinnor större än utvandringen bland män för såväl högskoleutbildade som icke högskoleutbildade. Bland dem som inte har högskoleutbildning är kvinnor mer benägna än männen att utvandra även i åldersgruppen 25–. Skillnaden mellan könen är totalt sett större för högskoleutbildade än för dem utan högskoleutbildning. 2.1.2Invandrare som utvandrar igen7 Nekby (2004) har analyserat skillnader mellan utrikes födda som stannar i och de som väljer att utvandra från Sverige.8 I studien görs också jämförelser mellan inrikes och utrikes födda utvandrare. Utvandringsbenägenheten är högre bland utlandsfödda i jäm- förelse med födda i . var utvandringen bland utlandsfödda som högst 1997 och motvarade då av den utlandsfödda befolkningen i . Utvandringen bland födda i var som högst 1998 och motvarade då av befolkningen som var född i . Utvandrings- benägenheten varierar beroende på ursprungsregion. 6Statistiska centralbyrån [2002b]. 7Avsnittet baseras på Nekby, L. [2004]. 8Nekby, L. [2004]. arbetskraftsutbud och migrationens betydelse Bilaga 4 till LU 2003/04 hade störst utvandringsbenägenhet, följt av invandrare från , och (se tabell 2.3). Andel utvandrare –2000 Anm.: Siffrorna baseras på urvalsdata och ger därmed endast en indikation om skillnaderna i utvandringsbenägenhet mellan ursprungsregioner. Källa: Nekby, L. [2004]. När utlandsfödda som stannar i jämförs med utlandsfödda som utvandrar från , visar det sig att en större andel utvandrare finns i åldersgruppen 26–, är ensamtstående och i mindre utsträckning har barn. Utbildningsnivån har också samband med sannolikheten att utvandra. Utlandsfödda med högskole- utbildning utvandrar i högre utsträckning och det gäller särskilt dem med forskarutbildning. Sysselsättningen bland dem som utvandrar är lägre i jämförelse med dem som stannar i , , dvs. sysselsättning i minskar sannolikheten för utvandring. Den genomsnittliga inkomstnivån är också jämförelsevis lägre bland de utlandsfödda som utvandrar. Nekby finner motsvarande mönster när svenskfödda utvandrare jämförs med dem som är födda i och som inte utvandrar. Utvandringen från bland utlandsfödda sker i stor ut- sträckning efter ett fåtal år i . av utrikes födda har utvandrat räknat från det senaste invandringstillfället och av de utlandsfödda utvandrarna har utvandrat i . Tidpunkten för utvandringen skiljer sig mellan olika ursprungsregioner, vilket visas i tabell 2.4. Bilaga 4 till LU 2003/04 arbetskraftsutbud och migrationens betydelse Utlandsfödda utvandrare 16–efter ursprungs- Utvandrat 0–5 år Utvandrat > 5 år Källa: Nekby, L. [2004]. Nekby menar att skillnaderna mellan regioner kan bero på orsaken till invandring. Utlandsfödda som kommer till av ekonomiska skäl är kanske mer benägna att utvandra i landet medan flyktingar är mindre benägna att snabbt utvandra från . Exempelvis kan tidsbestämda arbetskontrakt medföra att utlandsfödda utvandrar ett fåtal år efter invandringen till . Stor del av utvandringen bland utlandsfödda består av s.k. retur- emigration, dvs. återvändande till ursprungregionen. Av samtliga utlandsfödda utvandrare återvänder till ur- sprungsregionen. Utvandrare födda i de nordiska länderna är mest benägna att återvända till sin hemregion medan utvandrare från och är minst benägna att återvända till hemregionen. Omkring 60–av utvandrare med ursprung i och migrerar från till annat västland. Generellt gäller att i de fall utvandringen inte sker till ursrpungsregionen, går migra- tionen till s.k. västländer, dvs. , , eller . arbetskraftsutbud och migrationens betydelse Bilaga 4 till LU 2003/04 2.1.3Förlorar kvalificerad arbetskraft? Konjunkturens utveckling i och i alternativa länder för respektive yrkesgrupp påverkar flyttningsmönstren på kort sikt. Det är därför intressant att studera utvecklingen . Fokus på flyttströmmar under ett eller ett fåtal år kan ge missvisande slutsatser. Farhågorna om att riskerade att utarmas på kompetens i form av högutbildad arbetskraft, s.k. brain-drain, bottnade troligen i statistik från ett fåtal år. Relativlöneskillnader kan vara en anledning till flytt, men enligt ekonomisk teori har sammanvägning av en rad olika faktorer betydelse för arbetskraftens rörlighet (se vidare i kapitel 5 an- gående arbetskraftens rörlighet). I detta sammanhang är det viktigt att komma ihåg att det i första hand är den yngre delen av arbets- kraften som är rörlig. arbete utomlands är en naturlig fortsättning efter avslutade studier och utgör ett viktigt led i kompetensutvecklingen och inhämtandet av erfarenheter. Av naturliga skäl är det också ofta lättare för en yngre person att bryta upp och flytta, eftersom förankringen inte är lika fast vare sig på arbetsmarknaden eller på det privata planet. Redovisningen av arbetskraftens rörlighet har visat att rörlig- heten har ökat sett över en längre tidsperiod, vilket är en naturlig utveckling med tanke på ökande internationalisering. Högutbildade är generellt sett mer rörliga än de som saknar högre utbildning. För del råder det inte någon risk för brain-drain. Även om utflyttningen bland högutbildade är mer omfattande än den var , är det en liten andel av de högutbildade som utvandrar. Hälften av dem som varit utomlands återvänder efter ungefär utomlands, varför rörligheten kan ses som ett sätt att utveckla arbetskraften och berika landet med ytterligare kompetens och erfarenheter. har det blivit allt vanligare att vistas utomlands , vilket kan innebära en framtida ökning av rörligheten av högutbildade. Svenskar med forskar- utbildning är en grupp med särskilt hög rörlighet efter avlagd examen, men enligt den redovisade statistiken återvänder merparten av dem till efter en period utomlands. Även om det inte tycks finnas några skäl till oro, är det naturligt- vis viktigt att vara uppmärksam på om utvecklas till en nettoexportör av högutbildad arbetskraft. Bilaga 4 till LU 2003/04 arbetskraftsutbud och migrationens betydelse Det faktum att många av dem som är födda i väljer att återvända innebär att har en dragningskraft som får kvali- ficerad arbetskraft att återvända trots erbjudanden utomlands. Gailard (2002) förklarar detta med att har en attraktions- kraft som är starkare än de förhållanden utomlands som lockade dem att flytta dit.9 Många anger möjligheten att kombinera yrkesliv med familjeliv, studier och fritid som starka skäl för att återvända. Andra viktiga skäl för återvändande till är ekonomisk standard och en dynamisk arbetsmarknad. Utvandring från är vanligare bland utlandsfödda än bland födda i . Utlandsfödda återvänder i hög utsträckning till sitt hemland 5–efter invandringen till . Högre utbildning ökar sannolikheten för utvandring även bland utlandsfödda. Inter- nationella utbyten mellan universitet och företag stimulerar rörlig- heten bland högutbildade. Utvandring bland högutbildad arbets- kraft från andra länder är också en följd av att utländska experter beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd för arbete. Utlandsfödda från , , och har hög andel utvandrare, vilket är en naturlig följd av att invandring från dessa regioner ofta sker av arbetsmarknadsskäl. Utvandring är mycket mindre vanligt bland utlandsfödda från regioner varifrån flyktinginvandrarna står för stor andel av invandringen. Anknytning till arbetsmarknaden påverkar också utlandsföddas utvandringsbenägenhet från . Sysselsättningsgraden bland utlandsfödda är lägre än bland svenskfödda (vilket redovisas i kapitel 3). En mycket viktig utmaning för framtiden är att öka sysselsättningen bland utlandsfödda och förbättra matchningen av utbildad arbetskraft, för att på så vis kunna behålla och tillvarata en större andel av den invandrade kompetensen i . 9 Gailard, A-M. [2002]. arbetskraftsutbud och migrationens betydelse Bilaga 4 till LU 2003/04 Liksom andra länder i var ett nettoemigrations- land , dvs. utvandringen var större än invand- ringen. Sedan har invandringen varit större än utvandringen och har med undantag av varit ett nettoimmigrationsland. Invandringens omfattning och skäl för invandring till har förändrats över tiden. Avsnittet ger en bild av invandringens för- ändring samt invandringen till . Efterkrigstiden fram till 1960-talet10 Efter var efterfrågan på arbetskraft stark och kom invandrare från andra europeiska länder, såsom , , , , och de baltiska länderna, till . Rekryteringsturnéer i för att finna arbetskraft till den svenska exportindustrin medförde invandrare från i första hand de nordiska länderna, varav kom från . Revolutionen i var bakgrunden till att flera tusen flyktingar kom till . invandrade många från , , och de nordiska länderna. Militärkuppen i , , förföljelser av polska judar och oroligheterna i , ledde till att flyktingar sökte sig till . ökade invandringen från till följd av den svaga ekonomiska utvecklingen där. Invandringen från stod sammantaget för den största andelen av invandringen . För att tillmötesgå efterfrågan på arbetskraft, tillämpades i princip fri arbetskraftsinvandring . förändrades principerna så att utomnordiska medborgare endast beviljades arbetstillstånd om det var motiverat av arbetsmarknadsläget. Tanken var aldrig att arbetskrafts- invandrarna skulle stanna i utan att de skulle återvända till sina hemländer när arbetskraftsbehovet minskade. 10 Avsnittet baseras på Hjerm, M. [2002b] och , R. [2002]. Bilaga 4 till LU 2003/04 arbetskraftsutbud och migrationens betydelse arbetskraftsinvandrarna kom dock att stanna i . förändrades invandringsströmmarna på så vis att arbetskraftinvandringen blev mycket mindre och flykting- invandringen ökade. Långkonjunktur i kombination med fack- förbundens och arbetsgivarorganisationernas motvilja mot arbets- kraftsinvandring medförde att arbetskraftsinvandringen kom att minska kraftigt från såväl nordiska som utomnordiska länder. Invandringen från de nordiska grannländerna utgjorde fort- farande hälften av den totala invandringen, medan flyktinginvand- ringen från övriga motsvarade omkring en fjärdedel. kom flyktingar från , varav många kom från till följd av militärkuppen . Flyktingvågor kom också av assyrier, syrianer och kurder från och . kom av invandrarna från euro- peiska länder. skedde en förändring av invand- ringsströmmarna, så att hälften av invandrarna kom från länder utanför . Mer än 400 000 individer invandrade till . Stor andel av invandrarna var flyktingar från och , samt från länder i östra . Invandringen till har och främst bestått av anhöriga och flyktingar. Kriget i det medförde en stor ström av flyktingar som kulminerade . Strömmen av flyktingar från , medförde att andelen invandrare från europeiska länder återigen blev . Utomnordiska medborgare måste ha uppehållstillstånd för att få bosätta sig i . I diagram 2.3 visas utvecklingen av antalet beviljade uppehållstillstånd och fördelningen mellan de olika kate- gorierna flyktingar, anhöriga, arbetsmarknadsskäl, gäststudier, 11 Avsnittet baseras på Hjerm, M. [2002b] och , R. [2002]. arbetskraftsutbud och migrationens betydelse Bilaga 4 till LU 2003/04 adoption, EU-medborgare och EES-avtalet12 – 2003.13 Diagram 2.3 Beviljade uppehållstillstånd per kategori 1990–2003 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Källa: [2004b]. Variationen mellan åren är stor, särskilt när det gäller flykting- invandringen eftersom flyktingströmmarna påverkas av oroshärdar i omvärlden. Fluktuationerna för flyktinginvandringen, som med viss fördröjning följs av fluktuation i anhöriginvandringen, är det mest påtagliga . Antalet gäststuderande har ökat –2003, vilket har medför en ökning från av det totala antalet beviljade uppehållstillstånd. Det årliga antalet uppehållstillstånd för arbete är mycket litet och motsvarar av det totala antalet beviljade uppe- hållstillstånd. har en viss ökning av antalet arbetsmarknadsrelaterade tillstånd skett, men det totala antalet är fortfarande litet.14 12EES-avtalet gäller och omfattar medborgare i EES-länderna , , och . 13Migrationsverket [2004b]. 14Migrationsverket [2004b]. Bilaga 4 till LU 2003/04 arbetskraftsutbud och migrationens betydelse fick knappt 47 000 personer uppehållstillstånd i , vilket är ungefär lika många som . Bland de beviljade uppehållstillstånden var anhöriga, varav en femtedel var anhöriga till flyktingar. Flyktingar som fick uppehållstillstånd av skyddsbehov eller humanitära skäl utgjorde av de beviljade tillstånden. Återstående fick uppehållstillstånd på grund av gäststudier, kvotflyktingar, adop- tioner, arbetsmarknadsskäl, som EU-medborgare eller enligt EES- avtalet (se diagram 2.4). Därutöver fick 10 000 personer tids- begränsade tillstånd för att de fått arbete hos arbetsgivare i med tillfällig arbetskraftsbrist. Diagram 2.4 Beviljade uppehållstillstånd Källa: [2004b]. Av dem som invandrade till var knappt hälften födda i länder utanför . Bland utomeuropeiska invandrare kom de allra flesta från . En femtedel av invandringen till bestod av personer födda i . Invandringen från övriga nordiska länder motsvarade . Övrig invandring bestod av personer födda i , inom och utanför EU/EES, vilket sammanlagt motsvarade av den totala invandringen. Invandrade personer som är arbetskraftsutbud och migrationens betydelse Bilaga 4 till LU 2003/04 födda inom EU/EES (utom ) kommer till främst av familjeskäl och därefter följer arbete som invandringsorsak.15 , liksom de två föregående åren, var invandrare från den största gruppen av utlandsfödda invandrare till . De invandrade irakierna fick uppehållstillstånd av familjeskäl, följt av humanitära skäl och uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov. Den näst största invandrargruppen bland , var medborgare från som fått uppehållstillstånd av familjeskäl. Invandrare födda i , och tillhör de fem största invandrargrupperna i Sverige.16 I tabell 2.5 redovisas de vanligaste ursprungsländerna . Tabell 2.5 Invandring av utrikes födda – vanliga ursprungsländer 2001–2003 Anm.: Länderna är sorterade efter antal invandrare från respektive födelseland . Källa: [2003b och 2004a]. 15Statistiska centralbyrån [2004a]. 16Statistiska centralbyrån [2004a]. Bilaga 4 till LU 2003/04 arbetskraftsutbud och migrationens betydelse Faktaruta 2.1 Reglering av arbetskraftsinvandring har en utlänningslag som reglerar och kontrollerar utländska medborgares rätta att bo och arbeta i . Mellan de nordiska länderna finns ett avtal om en gemensam och fri arbetsmarknad, vilket innebär att nordiska medborgare kan bo och arbeta i annat nordiskt land utan att behöva söka uppehålls- eller arbetstillstånd. Invandringen till har varit reglerad och det innebär att utomnordiska medborgare ska ha uppehållstillstånd beviljat före inresan till . , när trädde i kraft, har möjligheterna till rörlighet förbättrats för medborgare i EU- och EES- länderna*. Avtalet innebär att EU/EES-medborgare kan flytta till ett annat EU-land och arbeta, starta egen verksamhet, studera m.m. Efter tre månaders vistelse i annat EU-land måste uppehållstillstånd sökas. Arbetstillstånd för arbete i krävs för utländska medborgare från länder utanför EU/EES-området som inte har permanent uppehålls- tillstånd och kravet på tillstånd gäller i princip alla former av arbete. Undantag från kravet på arbetstillstånd gäller för vissa arbeten av tillfällig karaktär och under begränsad tidsperiod, exempelvis montörer och tekniska instruktörer, utländska forskare och gästföreläsare, artister med stab, professionella idrottsmän och funktionärer samt specialister inom en internationell koncern. Medborgare från länder utanför måste ha uppehållstillstånd för att stanna i . Uppehållstillstånd kan vara tidsbegränsat eller permanent. Permanent uppehållstillstånd kan ges till person som skriftligt erbjudits en tillsvidareanställning (fast anställning) och ges främst till personer i kvalificerade befattningar och specialister. Olika former av tillfälliga arbetstillstånd finns för olika syften; arbetstillstånd för tillfällig brist (max 18 månader), internationellt utbyte (max 48 månader), internationell praktik (max 18 månader) och säsongs- arbetstillstånd (max 3 månader). * Reglerna gäller förutom för EU-medborgare även medborgare i EES-länderna , , och . Källa: [2003 och 2004c]. arbetskraftsutbud och migrationens betydelse Bilaga 4 till LU 2003/04 Arbetskraftsinvandring utgör en mycket liten del av den totala invandringen till . Arbetstillstånd beviljas i för att kunna täcka tillfällig brist på arbetskraft och för att underlätta internationellt utbyte. I första hand ska vakanta tjänster tillsättas med arbetskraft från eller från annat EU- eller ESS-land. Länsarbetsnämnderna avgör när det råder brist på arbetskraft inom olika yrken i och lämnar rekommendationer till Migrations- verket. Arbetstillstånd lämnas för korta perioder på upp till när det exempelvis handlar om att lära ut unika kunskaper. Vissa yrkesgrupper får arbeta i utan arbetstillstånd. har antalet permanenta uppehållstillstånd för arbete varierat mellan knappt 130 till drygt 440 tillstånd . Variationerna mellan åren har varit stora och antalet beviljade tillstånd följer i viss mån konjunkturens utveckling, vilket är en naturlig följd av att tillstånden är kopplade till arbetsmarknadens efterfrågan på arbetskraft. minskade antalet beviljade tillstånd kraftig, för att sedan öka efter 1994. minskade antalet tillstånd åter igen, för att var åter på samma nivå som 1997. har antalet uppehålls- tillstånd av arbetsmarknadsskäl åter minskat. Merparten av uppe- hållstillstånden för arbete ges till män. beviljades 319 permanenta uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl, vilket motsvarar av det totala antalet uppehålls- tillstånd.17 I diagram 2.5 visas fördelningen av beviljade arbetstillstånd mellan olika kategorier . Som framgår av diagrammet är det en mycket liten del av arbetstillstånden som är permanenta uppe- hållstillstånd. beviljades nästan 21 000 personer tids- begränsade arbetstillstånd. Av dessa var knappt hälften, drygt 10 000, tillstånd till personer från länder utanför EU som fått erbjudande om arbete i . Drygt 7 000 fick s.k. säsongs- arbetstillstånd direkt från länsarbetsnämnder där behov fanns av exempelvis trädgårdsarbete och jordgubbsplockning. Nordiska medborgare får arbeta utan tillstånd och finns därför inte med i statistiken. Arbetstagare från EU/EES-länder som haft anställning under föregående år, beviljades också arbetstillstånd enligt gällande EU-regler.18 17Migrationsverket [2004a]. 18Migrationsverket [2004a]. Bilaga 4 till LU 2003/04 arbetskraftsutbud och migrationens betydelse medborgare i EU/EES- Källa: [2004a]. Ungefär en fjärdedel av de tidsbegränsade arbetstillstånden till arbetstagare utanför EU gäller arbete med underhållning och kultur. Mer än en tredjedel av arbetstillstånden har beviljats till polacker för arbete inom underhållning, jordbruk, industri, hant- verk och sjukvård. Många amerikaner beviljas också uppehålls- tillstånd för arbete i och främst inom underhållning och företagsledning. Arbetstagare som arbetar tillfälligt i kommer oftast från , , , , , , och . Tillsammans utgör dessa nationaliteter mer än hälften av de beviljade tillstånden.19 19 [2004a]. arbetskraftsutbud och migrationens betydelse Bilaga 4 till LU 2003/04 Migrationsströmmarna till och antal invånare födda i annat land har förändrats ganska kraftigt . Förändringarna beror till viss del på politiska för- ändringar i Öst- och , samt i och . Ekonomiska förändringar samt förändring av regler och restrik- tioner för invandring i många länder har också haft betydelse. Diagram 2.6 Asylsökande i vissa länder och EU 1992–2001 Antal personer, 1 000-tal Antal personer, 1 000-tal Anm.: , , och avläses mot vänster y-axel. EU avsläses mot höger y-axel. Källa: [2003]. samt ökade invandringen till till följd att öppningen av järnridån i , den positiva ekonomiska utvecklingen i flera samt krig och oroligheter på flera platser. Antalet asylsökande ökade kraftigt, särskilt i , , och de nordiska länderna. Det ökade invandringstrycket medförde att flera 20 Avsnittet baseras på [2003] och Coppel, J., Dumont, J-C. & Visco, I. [2001]. Bilaga 4 till LU 2003/04 arbetskraftsutbud och migrationens betydelse