sou · GSB334 · 2005-01-01 00:00:00 — /04 utarbetas inom strukturenheten på . I samband med utredningen genomförs ett antal specialstudier, vilka publiceras som bilagor till utredningens huvudrapport. I denna bilaga behandlas ett antal frågeställningar kring regional utveckling utifrån den bild av den långsiktiga ekonomiska utveck- lingen som tidigare presenterats i långtidsutredningens huvudbe- tänkande samt i bilaga 1-2. Några av de frågor som belyses är: Hur förväntas befolkningen och sysselsättningen utvecklas i olika regioner ? Hur kan den ekonomiska utvecklingen komma att påverkas i storstads- respektive småregioner? Är det möjligt att identifiera regioner som är mer sårbara än andra? Kan den regionförstoring som ägt rum förväntas fortsätta? Bilagan har utarbetats av NUTEKs analysavdelning och beräk- ningsarbetet har utförts av . Ansvaret för långtids- redningens bilagor och de bedömningar dessa innehåller vilar på bilagornas författare. Av huvudbetänkandet framgår hur bilagorna har använts i utredningens arbete. kontaktperson har varit kanslirådet . Rapportens uppläggning och innehåll .................................... 1.1.1 Den regionala utvecklingen baserad på det 1.1.2 Regional sårbarhet i näringsliv och offentlig Den regionala utvecklingen .................... Den långa sikten – befolkning 1950–2020 ................. En åldrande befolkning ................................................ 2.2.6 Befolkningsutveckling efter ålder och kön ................. Befolkningsutveckling efter ursprung......................... Sysselsättningsutveckling i branscher ......................... Innehåll Bilaga 3 till LU 2003/04 2.4.1 Förädlingsvärde per sysselsatt dagbefolkning............. 2.4.2 Tillväxt och produktivitetsutveckling i det privata Regionala konsekvenser av LU:s alternativscenarier ............. Slutsatser – Regional utveckling.............................................. Arbetskraftsbrist och sårbara regioner ........................... Tillgång och efterfrågan på arbetskraft ................................... 3.1.1 Arbetskraftsförsörjning inom vård och pedagogik..... 3.1.2 Arbetskraftsförsörjning inom teknik och En sårbar regional näringsstruktur.......................................... 3.2.3 Samverkande såbarhetsfaktorer i industriregioner ..... Företagstjänster och handel ......................................... Slutsatser – Arbetskraftsbrist och sårbara regioner ............. Regionförstoring – högutbildade visar vägen?............... 4.1.1 Snabb regionförstoring ............................ 4.1.2 Vad ska regionförstoring vara bra för? 4.1.3 Är regionförstoring förenlig med hållbar Ett försök till prognos av framtidens pendlingsmönster..... 4.2.1 Ny metod – högutbildade visar vägen ....................... 4.3Jämförelse mellan de högutbildades LA-regioner och den genomsnittliga arbetspendlingen ...................... Högutbildades LA-regioner är större........................ Storstadsregionerna kan komma att växa ännu Bilaga 3 till LU 2003/04 4.3.3 En östgötsk superregion bildas?................................ 4.3.4 Uppenbart i vissa fall att högutbildades pendlingsmönster avviker från genomsnittet ........... 4.3.5 Mindre potential i för regionförstoring.... Test av prognosmetoden ....................................................... 4.4.1 Metoden fungerar relativt bra .................................... 4.4.2 Stora likheter men också vissa skillnader .................. Slutsatser – Regionförstoring................................................ Appendix A: Beräkningsmodell och statistikunderlag ........... rAps flerregionala modell ............................................................... rAps-beräkningarna i LU-bilagan .................................................. Appendix B: Regionala indelningar .................................... NUTEKs 81 LA-regioner och 6 regionfamiljer............................ Skillnader mellan högutbildades pendling och genomsnittliga ................arbetspendlingen 2001 Skillnader mellan LA2001 total (LA2001Total) och LA2001 lång eftergymnasial ..............utbildning (LA2001HögUtb) Skillnader mellan de högutbildades pendlingsmönster 1994 och den genomsnittliga Jämförelse av LA 1994 högutbildade och LA 2001 Total (LA1994HÖGUTB ..........................och LA2001TOTAL) Föreliggande rapport utgör en bilaga till /04. Rapporten belyser den regionala utvecklingen avseende befolkning, arbetsmarknad och ekonomi fram . Här analyseras också regional sårbarhet inom näringsliv och offentlig sektor samt förändringar avseende de lokala arbetsmarknads- regionernas storlek i landets olika delar. Syftet med den regionala LU-bilagan är dels att visa den regionala utvecklingen baserad på nationella scenario, dels att påvisa ett antal viktiga utvecklingstendenser som i betydande grad kan komma att påverka regionernas utveckling och ekonomi framöver. Rapporten har tagits fram vid NUTEKs analysavdelning med som huvudförfattare och som ansva- rig för kapitel 4. Vidare har avdelningsdirektör deltagit i arbetet. vid i har varit mo- dellteknisk expert och svarat för beräkningsarbetet med hjälp av det regionala analys- och prognossystemet (rAps). Specialbearbetad statistik till kapitel 3 har tagits fram av och till kapitel 4 av , båda vid . Den regionala bilagan innehåller tre delar med en framtidsinriktad analys i fokus. I ett första huvudkapitel analyseras den regionala utvecklingen beräknad utifrån basscenario. I kapitlet därefter studeras det framtida utbudet och efterfrågan på arbetskraft, fördelat på olika utbildningskategorier. Här analyseras också regionernas sårbarhet inför en fortsatt strukturomvandling inom näringslivet. I ett avslutande kapitel redovisas de lokala arbetsmarknads- regionernas storlek och förändring , där den pågående "regionförstoringen" avsevärt kan komma att påverka förutsätt- ningarna för regionalekonomisk tillväxt. Resultaten redovisas för NUTEKs 81 lokala arbetsmarknads- regioner samt grupperingar av dessa till s.k. regionfamiljer, dvs. regiongrupper med likartade förutsättningar. Totalbefolkningen i riket väntas öka betydligt snabbare –2020, än –2002. Det är framför allt höjda antaganden om utrikes inflyttning i SCB:s befolkningsprognos som påverkat utfallet. Även födelsetalen för- väntas öka något . Befolkningsökningen slår igenom regionalt såtillvida att Småregionerna får en långsammare befolkningsminskning än föregående period och Regionala och sekundära centra går från befolkningsminskning till en svag ökning. Bland storstadsregionerna beräknas få en något starkare befolkningsökning än tidigare, medan ökning blir något svagare. Storstadsregionernas andel av befolkning beräknas öka från år . Bilaga 3 till LU 2003 Universitets- och högskoleregionerna får en något ökande procent- andel, medan övriga regionfamiljer minskar sina andelar. Andelen äldre i befolkningen kommer att öka kraftigt – en utveckling som kommer att fortsätta ända till cirka . För många regioner innebär det att ett stort födelseunderskott blir dominerande orsak bakom en befolkningsminskning, som till stor del blir självgenererande och därmed mycket svår att vända. Det medför också att försörjningsbördan, dvs. antalet ungdomar och äldre per 20–64-åring, kommer att öka i betydande omfattning. Denna utveckling kommer bli kännbar i alla regioner, men den kommer snabbare och blir mer omfattande i de svagaste regionerna som har en ogynnsam åldersstruktur. Andelen utlandsfödda har ökat i alla regionfamiljer – talet och förväntas fortsätta att stiga . De utlandsfödda är dock mycket ojämnt fördelade över rikets regioner. Andelarna är i genomsnitt dubbelt så höga i storstadsregionerna som i Regionala och Sekundära centra. I Småregionerna är andelarna ännu något lägre. Dessa skillnader väntas bestå även 2020, även om nivåerna då över lag är högre. av invånarna i och Malmös LA-regioner kommer då att vara utlands- födda. Sysselsättningen beräknas enligt basscenario öka . Utvecklingstakten blir i stort sett densamma enligt modellberäkningen, då samtliga regioner summeras till riket. Den faktiska ökningstakten åren 1994–2001 var avsevärt högre, nämligen . Liksom för befolkningsutvecklingen koncentreras sysselsätt- ningsökningen till de befolknings- mässigt stora regionerna. Av beräkningen framgår att det endast är Storstadsregionerna och Universitets- och högskoleregionerna som väntas få en positiv sysselsättningsutveckling, medan övriga region- familjer får en stagnerande eller minskande sysselsättning. Störst väntas minskningen bli i Småregioner som domineras av privat sysselsättning. Det är regioner som oftast har en hög andel indu- strisysselsättning och arbetsplatser där kunskapsinnehållet i pro- duktionen är lågt. Bilaga 3 till LU 2003 Industrin väntas minska sysselsättningsmässigt i samtliga regionfamiljer, medan både privata och offentliga tjänster beräknas få en ökad sysselsättning i alla regionfamiljer förutom Smår- egionerna. I beräknas av den totala sysselsättningen finnas inom Privat service och tjänster . I Småregionerna ligger denna andel . Rikets befolkningen i åldersgruppen 20–förväntas öka något långsammare än sysselsättningen, vilket innebär en något höjd andel förvärvsarbetande. Det är dock några regionfamiljer som bryter mot detta mönster. Det gäller samt gruppen Sekundära centra som beräknas få något lägre nivåer . I många regioner ökar andelen förvärvsarbetande trots mins- kande sysselsättning, vilket beror på att befolkningsgruppen 20–minskar än snabbare. Den starka koncentrationen av tjänsteverksamhet och IT till och storstadsregionerna medförde att tillväxten här kom att bli extra stark –talet. Koncentrationen av mer traditionell tillverkningsindustri till andra delar av landet gav där en motsatt effekt på den regionala ekonomin. Modellberäkningen visar en fortsatt ekonomisk polarisering mellan storstadsregioner och småregioner. Skillnaderna i utveck- lingstakt beräknas dock bli mindre än de varit –talet. Det är bara storstadsregionerna , och som väntas få en högre tillväxttakt i förädlingsvärdet än riksgenomsnittet. BRP väntas växa något snabbare i Malmö- regionen än i som i sin tur växer något snabbare än . Den starka storstadskoncentra- tionen inom ekonomin medför att närmare hälften av BNP kommer att produceras 2020. Analysen visar också att produktivitetsutvecklingen väntas bli lägre i Storstadsregionerna än i andra regionfamiljer. Något som i sin tur hänger samman med den starka koncentrationen av syssel- sättning inom privat service och tjänster. Produktivitetsutveck- lingen har här historiskt sett varit lägre än inom industrin. I stället baseras storstädernas tillväxt i högre utsträckning på en sysselsätt- ningsökning. En betydande utmaning och tillväxtpotential i stors- Sammanfattning Bilaga 3 till LU 2003 täderna ligger därför i en högre produktivitet i storstädernas service- och tjänsteproduktion. Tillgång och efterfrågan på arbetskraft Trots att sysselsättningsutvecklingen är svag och t.o.m. minskar i många regioner, pekar analysen på att en betydande arbetskrafts- brist kommer att uppstå inom vissa utbildningsgrupper. Särskilt stora väntas underskotten bli avseende personer med högre utbild- ning inom, vård/pedagogik samt teknik/naturvetenskap. För den första gruppen blir bristen störst i små och perifert belägna LA-regioner som ofta har en mycket hög andel offentligt sysselsatta. Åldersstrukturens förändring blir här helt avgörande för att utbudet av arbetskraft minskar, som en behovs- styrd efterfrågan ökar. När det gäller tekniskt/naturvetenskapligt utbildade personer är bristen på arbetskraft mer kopplad till en hög sysselsättningsandel inom industri. Också här är det ett minskande arbetskraftsutbud som är huvudorsak till ökande underskott. Av regionfamiljerna är det som samman- taget beräknas få den största arbetskraftsbristen. Här förväntas brist uppstå inom samtliga utbildningsgrupper. Stockholms- regionen har dock förhållandevis goda möjligheter att täcka sin arbetskraftsbrist genom inpendling från angränsande LA-regioner, där visst överskott beräknas föreligga. Också i Småregionerna upp- kommer ett summerat underskott på arbetskraft . Det bör ej heller förglömmas att bristen på arbetskraft kommer att förvärras än mer , då befolkningens åldersstruktur fortsätter att försämras under ytterligare . En sårbar regional näringsstruktur Cirka ett 30–tal LA-regioner har ett mycket stort beroende av en eller fåtal arbetsplatser som också domineras av lägre utbildnings- nivå hos de sysselsatta. Om verksamheten vid de större arbetsplats- erna har ett lågt kunskapsinnehåll ökar rationaliseringstrycket. Stordriftsfördelar och löneläge blir då viktiga faktorer för valet av lokaliseringsplats. Sårbarhet av detta slag uppträder främst i regioner dominerade av tillverkningsindustri, eftersom det här är relativt vanligt med stora Bilaga 3 till LU 2003 produktionsenheter med rutiniserad tillverkning. Det finns dock ett antal verksamheter inom andra delar av såväl privat näringsliv som offentlig sektor som kan ge upphov till regional sårbarhet. Det kan t.ex. röra sig om Call Centers, större enheter inom handel eller grossiströrelse eller militär verksamhet. Ett särskilt orosmoment i de sårbara industriregionerna utgör en annalkande arbetskraftsbrist. Även om arbetsplatserna domineras av lågutbildad arbetskraft kan en hotande brist på nyckelpersoner bli en avgörande faktor i besluten om framtida investeringar och lokaliseringar av verksamhet. Flera av de regioner som här framstår som sårbara, väntas också få en brist på arbetskraft inom teknik och naturvetenskap. Med regionförstoring menas att två tidigare separata lokala arbetsmarknadsregioner knyts ihop till en ny och större genom ökad arbetspendling över kommungränserna. Under har en omfattande regionförstoring ägt rum i vårt land. har antalet LA-regioner mer än halverats. Det finns ett klart samband mellan storleken på LA-regionernas befolkning och deras ekonomiska tillväxt. Det är ett av huvudargu- menten för att regionförstoringen är positiv för den regionala utvecklingen, och att den därför bör stimuleras. Ekonomisk tillväxt underlättas om arbetskraft kan slussas från näringsgrenar på tillbakagång till mer expansiva sektorer. Allt talar för att regionförstoringen kommer att fortsätta, dels genom de tydliga koncentrationstendenser som finns inom näringsliv och offentlig sektor, dels genom medveten politik från både regioner och statsmakter att förbättra tillgängligheten och att vidga regionerna. Förutsättningarna för att detta ska ske varierar dock över landets olika delar. De långa avstånden i minskar möjligheterna att vidga arbetsmarknaderna, men utbyggnaden av är ändå ett tydligt exempel på att det också här går att åstadkomma en regionförstoring. Högutbildade pendlar genomsnittligt längre till arbetet än lågutbildade. På samma sätt pendlar män längre än kvinnor. Om de högutbildades pendlingsmönster används som ett grovt prognos- instrument för hur morgondagens LA-regioner kan komma att se Bilaga 3 till LU 2003 ut, ser vi att betydande regionförstoring kan komma att ske på ett antal platser i landet. och LA-regioner skulle tillsammans bilda den klart största efter storstäderna. skulle utökas med och LA-regioner. Både och LA- regioner skulle öka sin befolkning med . Alla delar av landet ska kunna bidra till tillväxt även om utvecklingsförutsättningar och villkor varierar mellan olika regio- ner. Rikets tillväxt är också summan av alla regioners tillväxt. Det betyder att om en region underpresterar i förhållande till sina förutsättningar är det till förfång för den samlade tillväxten i lan- det. Detta gäller oavsett om det handlar om en perifer glesbygdsre- gion, ett medelstort regioncentrum eller en storstadsregion. Målet för den regionala utvecklingspolitiken är enligt regering- ens proposition 2001/02:4 Väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. En ekonomisk tillväxt i regionerna ger förutsättningar för framti- dens välfärd. När de lokala arbetsmarknadsregionerna fungerar väl blir de attraktiva för lokalisering av ekonomisk verksamhet och för människor att leva i. Då ökar tillväxten, sysselsättningen och före- tagandet, och den regionala ekonomin bidrar till välfärd både på lokal och på nationell nivå. När den ekonomiska tillväxten och sysselsättningsutvecklingen i en region är svag är detta tecken på en dåligt fungerande regional ekonomi, men kanske också ett inslag i en nödvändig strukturomvandling. En stark tillväxt framöver ger förutsättningar för morgondagens välfärd, under förutsättning att inte mänskliga och naturliga resurser överexploateras. Bilaga 3 till LU 2003/04 1.1Rapportens uppläggning och innehåll Syftet med den regionala LU-bilagan är dels att visa den regionala utvecklingen baserad på nationella basscena- rio, dels att påvisa ett antal viktiga utvecklingstendenser som i be- tydande grad kan komma att påverka regionernas ekonomi och utveckling framöver. Den regionala bilagan innehåller tre delar med en framtidsin- riktad analys i fokus. I ett första huvudkapitel analyseras den regio- nala utvecklingen beräknad utifrån bas- scenario, där tidshorisonten sträcker sig . I kapitlet därefter studeras det beräknade utbudet och efterfrå- gan på arbetskraft, fördelat på olika utbildningskategorier. Här analyseras också regionernas sårbarhet inför en fortsatt struktur- omvandling inom näringslivet. I ett avslutande kapitel redovisas de lokala arbetsmarknadsregio- nernas storlek och förändring , där den pågående "region- förstoringen" avsevärt kan komma att påverka förutsättningarna för regionalekonomisk tillväxt. 1.1.1Den regionala utvecklingen baserad på det nationella LU-scenariot Med basscenario på nationell nivå som grund har en regional beräkning tagits fram med hjälp av NUTEKs ana- lysmodell rAps. Analysen har gjorts med rAps flerregionala modell, vilken beskrivs närmare i appendix A. Resultaten av modellkörningarna redovisas för NUTEKs 81 lokala arbetsmarknadsregioner (LA-regioner) med tidshorisont 20201. Grupperingar av dessa görs också till s.k. regionfamiljer, dvs. regiongrupper med likartade utvecklingsförutsättningar (se särskilt avsnitt samt appendix B). Analysen av den regionala utvecklingen görs inom tre huvudom- råden: befolkning (demografi), arbetsmarknad och ekonomi. Inom det förstnämnda området redovisas utdata för befolkning med fördelning på ålder, kön och ursprung. Inom området arbets- marknad ges utdata för bl.a. sysselsatt dagbefolkning och andel 1 I tabellerna beskrivs i de flesta fall också en historisk utvecklingen, oftast med startår . Senast tillgängliga statistik har därvid använts, viket innebär att periodvalen varierar något mellan tabellerna. Exempelvis redovisas befolkning t.o.m. , sysselsättning och BRP . Bilaga 3 till LU 2003/04 Sysselsättningsutvecklingen beskrivs också för tre branschaggregat. Den regionala ekonomin analyseras med hjälp av förädlingsvärden (BRP) för såväl ekonomin totalt, som för det privata näringslivet. Det praktiska arbetet med rAps-körningar baserade på LU:s na- antaganden har utförts av i . Sammanställning och analys av de erhållna resultaten har genom- förts på NUTEKs analysavdelning. 1.1.2Regional sårbarhet i näringsliv och offentlig sektor då befolkningens medelålder och den regionala för- sörjningsbördan ökar kommer många regioner ställas inför svåra utmaningar vad gäller bl.a. personalförsörjning, fungerande lokala arbetsmarknader och utvecklingen av skatteunderlaget. Viktiga frå- gor som måste lösas är bl.a. hur den skattefinansierade offentliga servicen inom vård, skola och omsorg skall kunna upprätthållas. I kapitel tre diskuteras denna utveckling utifrån den regionala demo- grafiska och ekonomiska bild som redovisas i det föregående kapitlets rAps-analyser. Ytterligare en aspekt av regional sårbarhet som behandlas är hur globalisering och omstrukturering av näringslivet påverkar svenska regioner. har ett flertal besked om nedläggning eller utflyttning av större industriföretag drabbat svenska orter. Även med en förbättrad konjunktur finns det mycket som talar för att denna utveckling på lång sikt kommer att fortsätta. Vissa regioner och kommuner med en ogynnsam näringslivsstruktur är mer sårbara än andra vid en sådan strukturomvandling. har tidigare genomfört en studie för att analysera hur känsliga lokala arbetsmarknadsregioner och kommuner är för en fortsatt omstrukturering inom tillverkningsindustrin. I kapitel tre utvidgas analysen till att gälla hela det privata näringslivet samt arbetsställen inom den offentliga sektorn. görs en upp- datering av statistik och resultat från den tidigare . Bilaga 3 till LU 2003/04 har en långtgående regionförstoring ägt rum. Regionförstoringen är en direkt följd av att pendlingen över kommungränserna har ökat kraftigt. Statistik från SCB visar att antalet lokala arbetsmarknadsregioner i mer än halverats . I kapitel fyra analyseras den pågående regionförstoringen med avseende på LA-regionernas förändring över tiden. Den framtids- inriktade analysen baseras bl.a. på faktiska pendlingsmönster för högutbildade, vilket kan tjäna som en grov förutsägelse för hur ge- nomsnittsbefolkningens arbetsmarknadsregioner kommer se ut . I sammanhanget behandlas även frågan om regionför- storing är förenlig med en hållbar utveckling – ekonomiskt, miljömässigt och socialt. Även om den ekonomiska tillväxten gynnas av större regioner, kan effekterna miljömässigt och socialt bli betydande. För beskrivningen av regionernas utveckling används NUTEKs indelning av landet i 81 stycken lokala arbetsmarknadsregioner (LA-regioner). Dessa grupperas också till sex s.k. regionfamiljer baserade på likheter i de regionala produktionsförutsättningarna. Med lokal arbetsmarknadsregion () avses en funktio- nell arbetsmarknadsregion, inom vilken människor kan bo och arbeta utan att behöva göra alltför tidsödande resor mellan hem och arbete. Indelningen av i LA-regioner grundar sig på storle- ken på arbetspendlingen över kommungränserna. Regionfamiljerna består av LA-regioner som har grupperats ut- ifrån likheter i grundläggande produktionsförutsättningar. Följande regionfamiljer används i analyserna: Bilaga 3 till LU 2003/04 Storstadsregionerna , och bildar regionfamilj 1. Eftersom dessa regioner sinsemellan är mycket olika, och befolkningsmässigt är de klart största, särredovisas de också i samtliga tabeller. I regionfamilj 2 återfinns större LA-regioner med universitet eller högskola. I regionfamilj 3 hamnar i huvudsak regionala centra, också dessa i de flesta fall med regional högskola. I regionfamilj 4 finns s.k. sekundära centra där förutsättningarna sammantaget är något svagare än i regionala centra. Småregionerna i regionfamilj 5 och 6 har de svagaste, men i stort sett likvärdiga produktionsförutsättningar. Här har i stället en uppdelning gjorts med avseende på sysselsättningens huvudman. Regionfamilj 5 domineras av sysselsättning inom privat sektor, medan regionfamilj 6 domineras av sysselsättning inom offentlig sektor. Då indelningsgrunden är rent statistisk är det inte säkert att region- familjens namn alltid stämmer för alla ingående regioner. Namnen utgår i stället ifrån vissa generaliseringar kring vanliga egenskaper som kan kopplas ihop med de flesta av de ingående LA-regionerna. De regionala indelningarna samt LA-regionernas gruppering i regionfamiljer belyses mera utförligt i appendix B. De regionala utvecklingstendenser som redovisas i detta kapitel baseras på beräkningar med hjälp av analysverktyget rAps. Indata är hämtade från basscenariot i LU 2003 och resultatet kan därmed betraktas som en regional framtidsbild framtagen inom ramen för LU:s nationella scenario. De resultat som redovisas är givetvis inte det enda möjliga regionala utfall som uppfyller villkoret att en summering till riket skall ge samma resultat som LU nationellt. Andra och alternativa framtidsbilder är också möjliga.