sou · GSB3119 · 2005-01-01 00:00:00 — Att efterlikna den praktiska funktionen hos en hushållsapparat med en provnings- metod som ställer höga krav på tillförlitlighet och reproducerbarhet kräver omfattande experiment och upprepade mätningar. Genom medverkan i en kommitté under EU-kom- missionens DG TREN (direktoratet för transport och energiom- rådet) kommer verkets provningsresultat att ingå som grund för kravnivåer vid internationell energimärkning av hushållsapparater. I detta standardiseringsarbete förväntas fler produktgrupper tillkomma. arbetar även med det nya Ecodesigndirektivet för energiförbrukande produkter liksom med IPP (integrerad produktplanering). I detta sammanhang kan provningar ge viktig kunskap om utveckling av produkter och standarder. har undersökt i vilken utsträckning konsumenterna känner till den obligatoriska energimärkningen av hushållsapparater. av dem som köpt nya apparater har fått information om energideklarationen. Endast 33 kom- muner genomför tillsyn av att energimärkningen efterlevs i butikerna. vill utvidga kontrollerna, göra dem rikstäckande och offentliggöra resultaten för att långsiktigt förbättra efter- levnaden av den obligatoriska energimärkningen på marknaden. Det europeiska systemet för energideklarationer och -märkning förväntas utökas med fler produktgrupper. Särskilt intressant är att diskussioner pågår om att vidga produktgrupperna till att omfatta även passiva men energipåverkande komponenter i klimatskalet som fönster, dörrar m.m,. De utökade produkt- grupperna väljs ut på basis av en förväntad stor energibesparings- potential och kommer på så sätt bidra till energieffektiviserings- arbetet inom EU. kommer detta att leda till växande krav på tillsyn på nationell nivå. Köpguide är en av de tre mest välbesökta delarna på verkets webbplats, med en ökning av antalet besökare från cirka 20 000 till cirka 90 000 personer . Miljöfaktorer ges stort utrymme bland de para- metrar som presenteras. Guiden omfattar 10 produktgrupper, främst inom sektorn hushållsapparater, men även bilar och elleverantörer. Det finns stora utvecklingsmöjligheter att bygga på Köpguiden med ytterligare produktgrupper vilket är starkt efterfrågat men mycket resurskrävande. Det finns även stor potential att med hjälp av databasen se hur produkterna har utvecklats ur miljö- och energiperspektiv sedan guiden tillkom 1999. 6.5.1Bygg för ett hållbart – Bebyggelsen svarar f.n. för av totala energiförbrukning och en mycket stor del av övrig resursanvänd- ning. av energin under byggnadens livscykel används i bruksskedet; åtgår för tillverkningen av byggnads- material och under själva byggandet. Antag att en konventionell villa drar 12 000 kWh för upp- värmning, och att den håller . Det innebär en förbrukning under hela livscykeln av 600 000 kWh + för byggandet = 690 000 kWh. Detta ger i sin tur ett koldioxid- utsläpp på , om huset eldas med olja. Ett hus utan värme- system (6.5.2) förbrukar 90 000 kWh och dess koldioxidutsläpp uppgår till endast .. behöver energi- och speciellt elanvändningen i byggnader minska med 40–. Detta går att uppnå, men förutsätter långsiktigt tänkande och nya krav på byggbranschen. Det vi bygger har lång livslängd. Av de bostäder som kommer att finnas är byggda . Husen kommer dock att förnyas med jämna mellanrum, renoveras och byggas om. Detta måste göras på ett så energieffektivt sätt som möjligt, med material och metoder, som har låga drifts- och underhållskostnader. En optimering av byggnadsutformningen måste ske genom en samtidig värdering av funktionskrav, tekniska lösningar, kostnader, energianvändning, komfort och miljö i ett långsiktigt perspektiv. I syfte att minska utsläppen av växthusgaser är det väsentligt att bygga energisnåla bostäder som har en så liten påverkan på miljön som möjligt. Detta uppnås bäst genom att utforma husen så att man får ett bra inomhusklimat året om utan att behöva ett särskilt uppvärmningssystem. Och genom att man utnyttjar förnyelsebara energikällor för den övriga energitillförseln. I utanför har Egnahemsbolaget uppfört radhus utan värmesystem i ett projekt som finansierats bl.a. av fd och nuvarande Formas. Husen i är byggda efter en filosofi som utvecklats . Här har den allra bästa tillgängliga tekniken för att minska energiförlusterna använts, tillsammans med en omsorgsfull planering och projektering samt ett byggnadsarbete av hög kvalitet. Detta har sammantaget inneburit att husens värmeförluster är så små, att personvärme, instrålad solenergi och värme från belysning och hushållsapparater räcker till för att värma husen även under kalla vinterdagar utan att ett särskilt värmesystem är nödvändigt. Husen är byggda med god ekonomi. Extrakostnaderna för bättre isolering, bättre fönster, ventilationsvärmeväxlare etc. har betalats av det inbesparade värmesystemet. Den begränsade uppvärmning som behövs om – ifall man inte nöjer sig med inomhus – kan tillföras genom en elvärmare i tilluften. Även vid jämförelse med bostäder i varmare klimat, t.ex. i Syd- är husen i faktiskt mycket energisnåla. Det beror antagligen på att det konventionella nybyggandet i håller hög standard när det gäller energihushållning; steget från energi- snålt till att bygga hus utan särskilt värmesystem är därmed inte så långt. 6.5.3Hinder för energieffektivt byggande har tidigare haft stränga bestämmelser vad gäller energi- användning i bebyggelsen. I ett internationellt perspektiv är vi fortfarande ganska duktiga. Dock tyder många tendenser i utvecklingen på att vi tar mindre hänsyn till energihushållning och långsiktighet. I de senaste årens byggande råder andra ideal än att skapa rum och hus för funktion, att skydda för väder och vind samt att åstadkomma ett bra inomhusklimat för dem som är verksamma eller bor i bygg- naden. Till följd av låga energipriser kan vi alltfort med relativt små kostnader värma byggnader och kyla dem och därmed t.ex. bygga med obetänksamt mycket glas och utan särskilt energieffektiva lösningar. Därtill kommer att kvalitetsansvaret och kontrollen nästan ute- slutande överförts till byggherren. Kompetensen inom byggnads- nämnderna och myndigheterna att granska ritningar och handlingar innan husen byggs har försämrats; man ger allt oftare avkall på regelverket och tillåter ett byggande långt från de regler som gäller. Den svenska byggindustrin tycks ännu inte på bred front vara intresserad av att använda sig av möjligheten att bygga hus utan särskilt värmesystem. Det är anmärkningsvärt, eftersom kunskapen och de tekniska möjligheterna funnits . Värmeväxlare med hög verkningsgrad, fönster med lågt U-värde och projekterings- hjälpmedel såsom datorprogram för simulering av inomhusklimat har existerat på marknaden . Byggkostnaden är inte högre. Orsaken till denna relativa tröghet bör sökas i bygg- industrins konservatism och i det bristande samarbetet konsulter sinsemellan och mellan konsulter och byggare. Själva systemet för upphandling av byggandet är måhända ett hinder för ett naturligt samarbete. Detta gäller sammantaget inte endast byggherrar och entreprenörer utan i hög grad arkitekter, och konstruktörer. Själva systemtänkandet lärs ännu inte ut på högskolor och universitet. Därför utförs inte längre spetsprojekt på detta område i , men väl i , , och framför allt i . Tyskarna har (2004) byggt mer än 6000 lägenheter som i olika former uppfyller den s.k. Passivhausnormen, med en uppvärmningsenergi på mindre än 15 kWh per kvm och en total energianvändning inkl hushållsel och energi för tappvarmvatten på maximalt 45 kWh per kvm. Emellertid återfinns en nyorientering hos delar av branschen, se bilaga 3, där företrädare för de stora svenska byggföretagen aviserar intressanta initiativ. 6.5.4Hur undanröjer vi hindren? För att uppnå hållbara byggnader i ett långsiktigt perspektiv krävs att alla aktörer inom byggprocessen samverkar. En annorlunda planerings- och projekteringsprocess med samarbete mellan olika discipliner i processen måste skapas. Det krävs extra stor noggrannhet och kunskap av de inblandade i byggskedet. Samtliga måste äga grundläggande insikter om de byggnadsfysikaliska villkoren. Det gäller allt från konsulter, inköpare, arbetsledare till hantverkare. Man måste se till helheten och veta i vilket samhälle den skall fungera och ; kanske handlar det om åtskilliga generationer. Ett utvecklat svenskt kunnande om hur man bygger hus utan värmesystem bör ge stora möjligheter till export av färdiga fabrikstillverkade hus, men också av rena kunskapstjänster. I takt med att kostnaderna för energi stiger runt om i världen kommer efterfrågan på dessa produkter och erfarenheter att öka snabbt. 6.5.5Hållbart i alla tre dimensionerna Miljömässigt är det lätt att se vinsterna med energieffektivisering och särskilt hus utan värmesystem. De ökar möjligheterna att minska utsläppen av klimatförändrande koldioxid. Det är också socialt hållbart. Att bo i ett hus utan värmesystem är som att bo i vilket hus som helst, okomplicerat och robust. En bruksanvisning förklarar husets principer, med information om uppbyggnad, material och skötselinstruktioner för vitvaror, värme- växlare och solvärmesystem. Ekonomiskt är det synnerligen hållbart. Ett hus utan värmesystem har något högre byggkostnad men i genomsnitt 15–(2004) lägre driftskostnader . Motsvarande gäller naturligtvis för boende i hyreslägenheter och bostadsrättshavare. Värdet på ett hus utan värmesystem borde också rimligen bli högre än för ett konventionellt hus. För samhällsekonomin är detta en pluspost. Genom energihus- hållning kan energi och pengar frigöras till andra samhällssektorer, vilket ökar välfärden. Själva konceptet hus utan värmesystem kan även i viss utsträck- ning tillämpas i flerbostadshus. I , och har det byggts ett flertal lägenheter men även i ligger några projekt i startgroparna (2004): Finnvedsbostäder i och i Kungs- backa kommer att producera hyreshus med hög komfort och låg energianvändning. kommer att bygga flerbostadshus i Parkstad i kommer att byggas ut med ett 60-tal lägenheter i radhus och höghus. Diskussioner pågår med ett flertal kommunala bostads- företag i , och . har startat ett projekt för att initiera byggandet av hus utan värmesystem. Avsikten är att ekonomiskt stödja initial- kostnader såsom simuleringar av inomhusklimat, utbildning av byggherrar, konsulter, entreprenörer och byggnadsarbetare. Dess- utom stödjer man funktionskontroll, tryckprovning av byggnaden och information. har också tagit initiativ till att sprida kunskapen och få igång fler byggen med hus utan värmesystem. Målet är att åtminstone fem nya projekt skall sättas igång . I kommer troligen att bygga ett höghus, där hänsyn är tagen till låg energianvändning och bortrationalisering av uppvärmningssystemet. 6.6Vi kan vardagsspara mer än vi tror Energieffektivisering där vi bor och arbetar är alltså bra för klimatet – och dessutom direkt lönsamt för företag, kommuner, hushåll och hela samhällsekonomin. Det är inte bara Systemet och somliga företag, kommuner och sjukhusförvaltningar som upptäckt det. Exemplen är hur många som helst. Regeringens delegation för energiförsörjning i (DESS) gjorde 2000–2003 en massiv kampanj på temat Släck efter dig. Den bestod av information och rådgivning till 960 000 hushåll och alla skolor i regionen. Budskapet kablades ut i tidningar, på bio och genom en 52-sidig energisparbok och gick ut på att varje med- borgare med enkla medel kan och bör effektivisera sin dagliga energi- användning. Utvärderingen visade att rekordmånga sydsvenskar uppmärksammat kampanjen. hade också gjort någon form av energi- besparande beteendeförändring. Om man antar att dessa 540 000 hushåll i vart och ett gjorde några få åtgärder upptäckte DESS att man skulle ha sparat 0,6 miljarder kilowattimmar el i hushållen, bl.a. genom att byta till lågenergilampor, sänka inomhus- temperaturen och avstå från standby för TV/video/dator. Koldioxid- utsläppen skulle därmed ha minskat med med uppemot . Räknat på hela landet betyder det mindre koldioxid som påverkar klimatet. Användningen av el har ökat , främst på grund av den växande av hushållsapparater och elektronisk utrustning. Detta har betydelse för klimatdiskussionen, särskilt i ett EU- perspektiv, eftersom merparten av elströmmen på kontinenten kommer från anläggningar som drivs med kol, olja eller naturgas. är ett markant undantag med sin kraftiga dominans av vattenkraft och kärnkraft. Elmarknaden blir ju dock alltmer avreglerad och samman- kopplad; svenska hushåll kan köpa sin ström från ett kraft- bolag i eller något annat land på kontinenten. Detta innebär att även den svenska elförsörjningen måste granskas i ett klimatperspektiv. Därför är det intressant att kyl- och frysskåp, tvättmaskiner, torktumlare, brödrostar, elvispar och annan eldriven utrusning gradvis blivit alltmer energieffektiv och därmed mer klimatmiljö- vänlig. Ett exempel: Om alla svenska hushåll valde marknadens allra energisnålaste kyl- och frysteknik skulle vi minska elanvändningen med 0,6 miljarder kilowattimmar, mot- svarande den årliga förbrukningen i en medelstor stad. Mest häpnadsväckande är utvecklingen när det gäller belysning. förre miljöchef medverkade i företagets satsning på lågenergilampor till kunderna. Målet var 35 miljoner sålda lampor, och har räknat fram de positiva klimateffekter som uppnås om man lyckades. Antag att varje lampa sparar eleffekt och brinner i medeltal . Om man utgår från att de europeiska koldioxidutsläppen i genomsnitt är energi ger alla dessa lågenergilampor en total minskning av utsläppen på koldioxid. Denna siffra skall jämföras med , som var de samlade koldioxidutsläppen från gods- transporter och övriga energianvändning . Men lågenergibelysning ger inte bara goda miljöeffekter utan också en ekonomisk vinst. För varje 60 watts glödlampa som ersätts med en lågenergilampa sparar konsumenten på elräkningen. Lampan är dyrare, men inköpriset kan sparas in på mindre än . Lågenergilamporna har dessutom 8–10 gånger längre livslängd än en vanlig glödlampa. Men kalkylen kan drivas vidare. Antag att det finns ca 200 miljoner hushåll i de nuvarande femton EU-länderna. Säg sedan att vart och ett av dessa hushåll ersätter fem glödlampor med lika många lågenergilampor. Det skulle betyda mindre koldioxid som påverkar klimatet – ! årliga totala utsläppsnivå är (2003). har medaljen dock haft en trist baksida: Varje lågenergi- lampa innehåller kvicksilver. En enda tesked av denna tungmetall kan förgifta en medelstor sjö och orsaka skador på naturen och i sista hand också människans hälsa. Om alla glöd- lampor som säljs i byttes mot lågenergilampor skulle mängden kvicksilver i omlopp öka med tre hundra kg kg; det är en femtedel av det totala utsläppet . Globalt för- brukas mer än 15 miljarder glödlampor. Om de gradvis skall ersättas med lågenergiteknik – vilket ju vore oerhört bra ur energi- och klimatsynpunkt – så måste de befrias från kvick- silvret. Tekniskt finns redan lampor – om än inte på marknaden – utan kvicksilver, där glasväggen beskjuts med elektroner från en så kallad kolkatod. I väggen finns ett fint pulver som lyser, luminiscerar, när det träffas av elektronerna. 7.1Mina förslag i korthet Regeringen bör föreslå tillfälligt höjda skrotpremier i kom- bination med koldioxiddifferentierad registrerings(försälj- nings)avgift för att förändra den svenska bilparken i riktning mot lättare och mer bränslesnåla fordon Regeringen bör stärka och påskynda introduktionen av fordonsgas med bl.a. ökat KLIMP-stöd, samt säkerställa en långsiktig skattebefrielse för biogas och träbaserat etanol- bränsle Regeringen bör införa tillståndsprövning enligt för s.k. externhandel (stora köpcentra utanför tätorterna) Regeringen bör utreda förutsättningarna för att introducera spårbilsystem Regeringen bör främja kommunala satsningar på ecodriving och mobilitetskontor samt stödja konsumentägda bilpooler Ett ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar transportsystem skall präglas av prisvärda och resurseffektiva fordon, miljömässigt förbättrade drivmedel med en växande andel icke-fossila produkter samt en väl utbyggd, attraktiv och prisvärd kollektivtrafik. Regering och riksdag försöker styra mot angelägna mål genom lagstiftning och de ambitioner som finns uttryckta i miljö-, folk- hälso- och konsumentpolitiken. Bland de miljömål som särskilt berörs är Begränsad klimat- påverkan, luft, Bara naturlig försurning, Ingen övergödning samt God bebyggd miljö. Människor och varor är ofantligt mycket rörligare än för bara en generation sedan. Det hänger ihop med den snabba ekonomiska utvecklingen. Den årliga BNP-ökningen var i snitt i perioden –2000, dvs. då resandet ökade dramatiskt. Mobilitet har, på gott och ont, blivit en omistlig dimension i välfärden, i människors ambition att utveckla det goda livet. De som har tjockast plånbok reser i allmänhet mest. Men andra faktorer spelar också in; i många delar av vårt relativt glesbefolkade land är det t.ex. svårt att klara sig utan egen bil. Svenska medborgare färdas mer nu än , mätt som antal personkilometer. Inte bara långväga, på semester och i tjänsten. Utan också till och från jobbet, skolan, dagis, butiken, doktorn. I snitt gör vi tre kortare resor per dag, 40– (män förflyttar sig längst och tar gärna bilen; kvinnor väljer oftare kollektivtrafik) Även om vi också nyttjar tåg, tunnelbana, flyg och båt är det vägtransporterna som ökar mest; av det totala resandet äger rum med bil och buss. finns det drygt fyra miljoner personbilar i , fler än 1975. Alltså nästan en bil på två invånare, vilket gör oss till ett av världens biltätaste länder. Livsmedel, material och energiråvaror är också ständigt ute och åker. Godstransporterna har ökat . Men de har dessutom flyttats upp från vattnet till vägen; 1975 gick av godset på fartyg, körs på lastbil. Följaktligen har antalet lätta lastbilar stigit 1990–2000. Den tunga trafiken, långtradarflödet, har också ökat rejält. Det mobila samhället stärker sannolikt det vi numera brukar kalla den sociala hållbarheten. Människor kan umgås gränsöver- skridande, sociala nätverk knyts, förståelse och ömsesidighet främjas. Men den höga rörligheten har också sitt pris. Människor skadas och dödas i trafiken. Den ekologiska hållbarheten, miljön, har tagit stryk av alla utsläpp – genom försurning, övergödning, allergier, bullerskador och klimatpåverkan. Trafikens växthusgaser handlar nästan uteslutande () om koldioxid från förbränning av bensin och diesel. Industri och bebyggelse har minskat sin energi- användning, bl.a. genom effektivare teknik. Förnybara bränslen har i många fall ersatt oljan. Men transportsektorn har haft en rakt motsatt utveckling och istället ökat förbrukningen . Det handlar nästan uteslutande om fossil energi: bensin, diesel, naturgas, fotogen. Dieselförbrukningen har ökat och bensinkonsumtionen . Det alstrar mycket avgaser. Transporterna står för av de totala svenska koldioxidutsläppen från fossila bränslen; enbart vägtrafiken släpper ut , privatbilismen . Inom transportsektorn svarar vägtransporterna för av koldioxidutsläppen. Regeringens etappmål mål är att transportsektorns koldioxid- utsläpp skall ha stabiliserats nivå. föreslår (), att koldioxidutsläppen skall ha minskat med jämfört med . I praktiken ökar dock utsläppen nu så kraftigt att målet 2010 blir utomordentligt svårt att nå; om inga åtgärder vidtas beräknas överskridandet 2010 motsvara det samlade utsläppet från den tunga lastbilstrafiken. 7.6Strategier för en mera hållbar konsumtion av transporter De ohållbara trenderna måste vändas genom en målmedveten satsning på en kombination av flera strategier: Bygg ut, rusta upp och förvalta kollektivtrafiken väl, i tät- orterna men också över långa avstånd. Stöd utbyggnaden av bilpooler Sanera trafiken i våra större städer genom miljöstyrande avgifter (trängselavgifter) Öka andelen lätta och bränslesnåla bilar i fordonsparken, däribland andelen moderna, partikelrenade dieselbilar. Ersätt så långt möjligt bensin och diesel med förnybara bränslen som inte har någon klimatpåverkan: biogas, etanol, metanol, dimetyleter och andra gaser och vätskor. Öka andelen kom- munala miljöbilar och premiera dessa fordon med gratis parkering etc Effektivisera och reducera den tunga trafiken med miljö- differentierad kilometeravgift Tillsammans kommer dessa åtgärder att kunna ge effekt. ökar dock vägtrafiken med , främst beroende på allt större långtradarflöden. Det riskerar att äta upp de goda effekter man vinner genom nya fordon och bränslen. Därför måste det till en sjätte, kompletterande, åtgärd: Förändrade vardagsbeteenden när det gäller resor och transporter, inte minst med bil På några årtionden har bilindustrin med hjälp av bl.a. modern elektronik lyckats producera allt bränslesnålare fordon Det finns personbilar som förbrukar per , alltså i princip halva tanken, jämfört . Och trenden är löftesrik, på lång sikt kan man komma ner i en förbrukning på 3 l, kanske ännu lägre. Varje droppe fossilbränsle som sparas in genom effektivare förbränning betyder lägre klimatpåverkan från trafiken. har tre punkter i sin strategi för att minska koldioxidutsläppen från nya personbilar: 1.Avtal med bilindustrin, där tillverkarna förbinder sig att minska utsläppen med förbättrad fordonsteknik (i genom- snitt ca bensin per för nya personbilar 2009; en minskning med 1995–2009) 2.Marknadsinriktade åtgärder för att påverka konsumenterna att välja mer bränsleekonomiska bilar 3.Förbättrad konsumentinformation om bilars bränsleekonomi Det svenska har i sin Klimatstrategi för vägtransport- sektorn (2004) anvisat en rad åtgärder – varav huvuddelen bör vara ekonomiska incitament – som skyndsamt måste vidtas för att i görligaste mån uppnå klimatmål. Huvudstrategierna är tre: Energieffektivisering i hela sektorn, storskalig introduktion av förnybara bränslen för vägtransporter samt förändrad efterfrågan på transporter inklusive ökad samverkan mellan transportslag. har alltjämt törstigaste (och näst äldsta) bilpark, med en hög andel tunga fordon med en genomsnittlig bränsle- förbrukning på drygt 8 l per . Nybilsförsäljningen , ca 250 000 fordon, representerar sammantaget högre bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp än EU:s motsvarande genomsnitt. Ett tungt fordon av typen stadsjeep, SUV, har kanske fyra gånger större koldioxidutsläpp än den mest energi- effektiva småbilen. Det är av dessa skäl mycket angeläget att på kort och förändra sammansättningen av den svenska fordonsparken. Det bör ske genom mera korrekta prissignaler på marknaden, som även inkluderar energiförbrukning/miljöbelastning i konsumentens kostnad vid köp och drift; allt enligt den vedertagna PPP-principen om att den som förorenar betalar kostnaden för detta. En av de mest prioriterade åtgärderna i sammanhanget är att premiera köp av energieffektiva personbilar genom en koldioxid- differentierad registrerings(försäljnings)skatt respektive fordons- skatt. Detta bör kombineras med en tillfälligt höjd skrotnings- premie. Skatten på förmånsbilar skall relateras till koldioxidut- släppet. Stat, kommun och landsting bör vara föredömen, med energieffektiva fordon, transporttjänster och resepolicies, samt genom att via upphandling driva på så att bränslesnåla bilmodeller tas in på svenska marknaden. Bilhallar, bilreklam m.m. måste följa gällande riktlinjer för konsumentinformation och stimuleras att främja bränslesnåla produkter. Effektivare motorer är alltså på kort och medellång sikt en huvud- strategi för att minska transporternas klimatpåverkan. Till detta kommer en annan, kompletterande metod: Att förse motorerna med bränslen som har lägre eller inget innehåll alls av fossilt kol. Här behövs en mängd olika alternativ, alltifrån en växande andel diesel- och gasfordon till bifuel- och hybridfordon (som kan köras på olika bränslen respektive bränslen och el. Dieselbränslen är energitätare än bensin – man kommer längre på en tank diesel – och ger därför ifrån sig mindre koldioxidutsläpp per körd km.