sou · GSB31 · 2005-01-01 00:00:00 — It should also be possible to pay such compensation to other persons who are at risk of being exposed to criminality directed at their life, health, or freedom, provided there are extraordinary reasons. Personal security compensation should be granted to a reasonable extent for expenses, lost earnings, disruption of business operations and loss in connection with disposal of property caused by measures to prevent crime. Matters concerning personal security compensation should be considered by the Crime Victim Compensation and Support Authority. Various procedural problems can arise in conjunction with the pro- cessing of cases and matters at court when one of the parties has protected personal data. One of the problems is the difficulty for the plaintiff in choosing the right forum when secrecy applies regarding the defendants address details. In order to resolve this problem we propose that special forum rules should be introduced for such situations. On the part of the general courts, a general forum rule will be intro- duced. As regards enforcement in family cases, a special forum rule on the part of the county administrative courts will be introduced into the Parental Code. Another procedural issue concerns the need for measures aimed at preventing that a witness, owing to fear of reprisals, changes state- ments previously made or refrains from providing such statements at a main hearing. In this respect we propose that the RPS and the Office of the Prosecutor-General () are given the assignment of formulating guidelines for the video recording of questionings with witnesses who are at risk of being exposed to criminality directed against life, health, or freedom. International experience shows that protective programmes are very costly, as effective security work entails great expense. Moreover, the costs for a programme tend to increase year by year depending on an increasing number being accepted into the programme but few leaving it. We have estimated that our proposal will entail costs for the Government of an estimated for the first year, of which is referable to the programme and to the new form of compensation. In time, as more persons are brought into the programme, it is expected that these costs will increase by some millions each year. Some of the costs of the programme are already covered by the costs that the currently incur for personal protection work. The difference is balanced by substantial savings in the form of non-occurring costs for the public and for individuals. Our proposals do not require very extensive preparations. It is also important that it is possible to commence the personal security programme as soon as possible. We therefore consider that it should enter into force on 1 January 2005. 1Förslag till personsäkerhetslag (200X:XX) Härigenom föreskrivs följande. Ett nationellt program om personsäkerhet 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om ett nationellt program om personsäkerhet. 2 § Med bevispersoner avses i denna lag misstänkta, tilltalade, mål- sägande, vittnen och andra som medverkar i en förundersökning eller rättegång rörande grov eller organiserad brottslighet. Förutsättningarna för programmets tillämpning 3 § Programmet får tillämpas beträffande 1)bevispersoner, 2)anställda inom rättsväsendet och 3)närstående till personer under 1 och 2. Programmet får tillämpas även beträffande andra personer, om det föreligger särskilda skäl. 4 § En förutsättning för att en person skall beviljas inträde i programmet är att det föreligger en påtaglig risk för brottslighet som riktar sig mot dennes eller en närståendes liv, hälsa, frihet eller frid. 5 § För att en bevisperson skall beviljas inträde i programmet krävs, utöver vad som följer av 4 §, att 1)de uppgifter bevispersonen lämnar bedöms ha betydelse för möjligheten att uppnå tillräckliga skäl för åtal och fällande dom, 2)det finns ett samband mellan risken för brott och de uppgifter som bevispersonen lämnar, 3)bevispersonen samtycker till att genomföra programmet och bedöms komma att följa de villkor som ställs, 4)bevispersonen har rätt att stadigvarande vistas i landet och 5)andra säkerhetsåtgärder bedöms otillräckliga. För att programmet skall tillämpas beträffande andra personer än bevispersoner krävs att förutsättningarna i första stycket 3–5 är uppfyllda. Beträffande anställda inom rättsväsendet krävs dessutom att det finns ett samband mellan risken för brott och tjänsten. 6 § Polisen ansvarar för programmet, om inte annat följer av 7 §. 7 § Kriminalvården ansvarar för programmet beträffande den som undergår verkställighet av fängelse. Polisen har dock ansvar för in- tagen som vistas utanför anstalten med stöd av 34 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. 8 § Polisen och kriminalvården skall samarbeta med varandra och med andra myndigheter och samhällsorgan som berörs av ett ärende enligt denna lag. Andra myndigheter skall ge polisen och kriminal- vården stöd i deras arbete. 9 § En ansökan om inträde i programmet får göras av den som önskar skydd i programmet, en myndighet som utreder ett med inträdet sammanhängande brott eller kriminalvården. Frågan om inträde får även tas upp självmant av polisen. 10 § Ansökan om inträde skall göras hos en polismyndighet. Den skall innehålla uppgifter om den enskilde i de hänseenden som avses i 3-5 §§. 11 § En ansökan om inträde skall prövas skyndsamt. Är förutsättningarna i 3-5 §§ uppfyllda, skall inträde beviljas. 12 § Polisen får ställa upp villkor för programmets genomförande som den enskilde är skyldig att följa. 13 § Den som beviljats inträde i programmet skall få hjälp med de säkerhetsåtgärder som bedöms nödvändiga och möjliga att genom- föra. Den enskilde skall få hjälp även med myndighetskontakter och annat som krävs för att genomföra programmet. 14 § En polismyndighet får besluta om utträde ur programmet, om någon av förutsättningarna för att tillämpa det inte längre före- ligger. 15 § Ett avslagsbeslut på en ansökan om inträde i programmet eller ett beslut om utträde ur programmet får överklagas till Rikspolis- styrelsen. Överklagandet skall ges in till den polismyndighet som har med- delat beslutet. Det skall ha kommit in dit för beslutet. beslut får inte överklagas. 16 § Regeringen eller den myndighet som regeringen beslutar får meddela närmare föreskrifter om vilka polismyndigheter som skall ansvara för programmet och lagens tillämpning i övrigt. Denna lag träder i kraft . lag (200X:XX) om personsäkerhetsersättning Härigenom föreskrivs följande. 1 § Den som är föremål för åtgärder enligt bestämmelserna i personsäkerhetslagen (200x:xx) har rätt till ersättning från staten enligt denna lag (personsäkerhetsersättning). Ersättning kan utgå även till andra personer som riskerar att ut- sättas för brottslighet som riktar sig mot liv, hälsa, frihet eller frid, om det föreligger synnerliga skäl. 2 § Personsäkerhetsersättning lämnas i skälig utsträckning för utgifter, förlorad arbetsförtjänst, intrång i näringsverksamhet och förlust vid avyttring av egendom som orsakas av åtgärder till före- byggande av brott. 3 § När personsäkerhetsersättning bestäms, skall andra möjlig- heter till ersättning beaktas. 4 § Personsäkerhetsersättning fastställs i form av engångsbelopp och betalas med högst tio gånger det prisbasbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gäller då ersättningen bestäms. 5 § Ärende om personsäkerhetsersättning prövas av Brottsoffer- myndigheten. 6 § Ansökan om personsäkerhetsersättning skall göras från det att utgiften eller förlusten uppstod. 7 § Beträffande prövningen av ärende om personsäkerhetsersätt- ning gäller i övrigt vad som sägs om ärende om brottsskadeersätt- ning i 12–15 §§ brottsskadelagen (1978:413) i tillämpliga delar. 8 § Anspråk på personsäkerhetsersättning får inte överlåtas, innan ersättningen är tillgänglig för lyftning. 9 § Personsäkerhetsersättning får inte utmätas. 10 § Utgår personsäkerhetsersättning, inträder staten intill det ut- givna beloppet i den ersättningsberättigades rätt till skadestånd till den del detta inte har beaktats vid bestämmande av ersättningen. Detsamma gäller beträffande annan förmån som hade bort beaktas vid ersättningens bestämmande men som då inte var känd. Denna lag träder i kraft . lag (200X:XX) om behörig domstol vid sekretess för personuppgifter Härigenom föreskrivs följande. Följer av lag att talan skall väckas eller ansökan göras vid tingsrätten i den ort där part eller annan har hemvist eller är folkbokförd, får, om sekretess gäller för dennes personuppgifter, talan väckas eller ansökan göras vid tingsrätt som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att 36 kap. 6 § skall ha följande lydelse. 36 Kap. Om vittne Vittne må vägra att yttra sig angående omständighet, vars yppande skulle röja, att vittnet eller någon honom närstående, som avses i 3 §, förövat brottslig eller vanärande handling. Vittne må även vägra att avgiva utsaga, varigenom yrkeshemlighet skulle uppenbaras, om ej synnerlig an- ledning förekommer, att vittnet höres därom. Ett vittne får vägra att yttra sig angående omständighet, vars yppande skulle röja, att vittnet eller någon honom närstående, som avses i 3 §, förövat brottslig eller vanärande handling. Ett vittne får vägra att yttra sig också i syfte att inte röja yrkeshemlighet eller uppgift som hänför sig till verksamhet enligt personsäkerhetslagen (200x:xx), om inte synnerlig anledning förekommer, att vittnet hörs därom. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om föräldrabalken1 att 21 kap. 1 § skall ha följande lydelse. 21 kap. Om verkställighet av domar, beslut eller avtal om vårdnad, boende eller umgänge Vid verkställighet skall barnets bästa komma i främsta rummet. Verkställighet av vad allmän domstol har bestämt i dom eller beslut om vårdnad, boende, umgänge eller överlämnande av barn söks hos länsrätten. Har domen eller beslutet inte vunnit laga kraft och är det inte särskilt medgivet att verkställighet ändå får ske, får länsrätten inte vidta åtgärder enligt 2-4 §§. Verkställighet av avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket och 15 a § andra stycket söks hos länsrätten. Vad som i detta kapitel föreskrivs om verkställighet av dom eller beslut som vunnit laga kraft gäller även ett sådant avtal. Gäller sekretess för motpartens eller barnets personuppgifter, får verkställighet enligt andra eller tredje stycket sökas hos länsrätt som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1963:193) om samarbete med , , och angående verkställighet av straff m.m. att 5 och 8 §§ skall ha följande lydelse. I , , eller I , , eller meddelad dom, varigenom meddelad dom, varigenom dömts i till faengsel dömts i till faengsel eller haefte, i till tukt- eller haefte, i till tukt- hus eller fängelse, i till hus eller fängelse, i till fangelsi eller vardhald och i fangelsi eller vardhald och i till fengsel eller hefte, må till fengsel eller hefte, får på begäran verkställas här i riket, på begäran verkställas här i riket, om den dömde när verkställig- om den dömde när verkställig- het skall ske är svensk med- het skall ske är svensk med- borgare eller har hemvist i borgare eller har hemvist i Uppehåller han sig här i Uppehåller han sig här i riket, må även eljest domen riket eller riskerar han att utsättas verkställas här, om det med för brottslighet som riktar sig mot hans liv, hälsa, frihet eller frid, får här, om det med hänsyn till Här i riket meddelad dom, Här i riket meddelad dom, , eller , om , eller , om skall ske är medborgare eller har skall ske är medborgare eller har 3 Senaste lydelse 1983:226 Uppehåller han sig i någon av Uppehåller han sig i någon av nämnda stater, må även eljest nämnda stater eller riskerar han domen verkställas där, om det att utsättas för brottslighet som med hänsyn till omständlig- riktar sig mot hans liv, hälsa, heterna finnes lämpligast. frihet eller frid, får även annars domen verkställas där, om det med hänsyn till omständlig- heterna anses lämpligast. Bifalls en framställning om verkställighet av domen i den andra staten, skall vid behov ombesörja att den dömde överförs till den staten. Styrelsen får därvid begära hjälp av polismyndigheten i den ort där den dömde uppehåller sig. Påträffas den dömde här i riket före frigivningen, får polismyndig- heten på begäran av myndighet i den andra staten eller med anledning av där utfärdad efterlysning ombesörja att han överförs till den staten för verkställighet av straffet. Skall den dömde enligt vad som har sagts överföras från till den andra staten, anses den tid, under vilken han för ändamålet har varit omhändertagen av svensk myndighet, såsom strafftid. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)4 dels att det skall införas en ny paragraf, 5 kap. 8 §, av följande lydelse, dels att 7 kap. 15 och 21 §§ skall ha följande lydelse. Sekretess med hänsyn främst till intresset att förebygga eller beivra brott Sekretess gäller för uppgift om verksamhet enligt person- säkerhetslagen (200x:xx), om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan fara för att verksam- heten skadas. Sekretess med hänsyn främst till skyddet för enskilds personliga förhållanden 1.i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen och, i den utsträckning regeringen före- skriver det, i annan verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen, 2.i verksamhet som avser förande av eller uttag ur sjömans- registret, för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i ärende om fingerade personuppgifter för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att upp- giften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående Om en uppgift för vilken sådan sekretess gäller har lämnats till en annan myndighet, gäller sekretessen också där. I fråga om uppgift i allmän Sekretess gäller för uppgift om handling gäller sekretessen i högst som hänför sig till ärende enligt personsäkerhetsersättning, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller I fråga om uppgift i allmän stycket gäller sekretessen i högst Sekretess gäller inom kriminal- Sekretess gäller inom kriminal- vården för uppgift om enskilds vården för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller kan antas att den enskilde eller men eller att fara uppkommer men eller att fara uppkommer för att någon utsätts för våld för att någon utsätts för våld eller annat allvarligt men om eller annat allvarligt men om dock inte beslut av Kriminal- dock inte beslut av Kriminal- inte heller annat beslut i ett inte heller annat beslut i ett om kriminalvård i anstalt. om kriminalvård i anstalt utom i ärende enligt 5 § lagen angående verkställighet av straff m.m. 6 Senaste lydelse 1994:595 Sekretess gäller också hos regeringen i ärende om överförande av verkställighet av brottmålsdom för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men eller att fara uppkommer för att någon utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte regeringens beslut i ärendet. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) att det skall införas en ny paragraf, 8 kap. 30 a §, av följande lydelse. Inkomster som är skattefria Ersättning enligt lagen (200x:xx) om personsäkerhetsersättning är skattefri. Denna lag träder i kraft . 1Uppdraget och dess genomförande För polisens och åklagarnas brottsbekämpande arbete är det av avgörande betydelse att personer som har upplysningar att lämna vågar träda fram och medverka i förundersökning och rättegång. Detta gäller särskilt i samband med den grova och organiserade brottsligheten. Lika viktigt är det att poliser och andra utsatta yrkes- kategorier kan utföra sitt arbete utan att utsättas för repressalier i form av hot och våld. förekommer dock att nu nämnda grupper av personer blir föremål för allvarliga hot och våldsamma hämndaktioner. Mot denna bakgrund har vi fått i uppdrag att utforma ett nationellt program till skydd för bevispersoner m.fl. Vi skall också lämna förslag i frågor som har samband med ett sådant program. Till grund för vårt arbete ligger ett förslag från RPS om ett handlingsprogram till skydd för bevispersoner. Vid utformningen av programmet har vi i uppdrag att särskilt överväga vissa frågor. En sådan handlar om vilken personkrets som bör kunna omfattas av programmet. Förslaget från RPS tar sikte på personer som på grund av medverkan i förundersökning och rätte- gång om grov eller organiserad brottslighet löper allvarlig risk att bli utsatta för brottsliga angrepp. I våra direktiv framhålls dock att behov av att kunna omfattas av ett program kan finnas även för bevispersoner som medverkar i förundersökning och rättegång om annan allvarlig brottslighet, t.ex. våld eller hot om våld inom familjen. Även i dessa fall skall det allmänna tillhandahålla skydd. Eftersom situationerna delvis ser olika ut vid organiserad brotts- lighet och familjevåld valde vi att behandla dem var för sig. Våra förslag på utökade skyddsåtgärder i samband med familjerelaterat våld presenterades i delbetänkandet Nationell hand- lingsplan mot våld i nära relationer (SOU 2002:71). I det här betänkandet redovisar vi resten av vårt uppdrag. Uppdraget och dess genomförande Utöver uppgiften att utforma ett nationellt program för hotade bevispersoner m.fl. ingår i vårt uppdrag att lösa vissa närliggande frågor. Det gäller t.ex. frågan om ekonomisk ersättning till den som är i behov av skydd samt olika processuella problem som kan uppstå då ena parten i en process har skyddade personuppgifter. Dessa frågor tar inte sikte enbart på personer som kan bli aktuella för vårt program utan de har betydelse för en vidare krets av hotade och förföljda personer, t.ex. våldsutsatta kvinnor. Detta innebär att vårt slutbetänkande utöver förslag till ett program för hotade bevis- personer m.fl. innehåller ytterligare förslag som syftar till att mot- verka våld i nära relationer. Utredningens direktiv återges i sin helhet som bilaga 1. Enligt de ursprungliga direktiven skulle utredningen redovisa sitt uppdrag . Genom tilläggsdirektiv beslutade regeringen att uppdraget i stället skall redo- visas . Utredningen påbörjade sitt arbete i den nu aktuella delen . Under arbetet med delbetänkandet tog vi ett stort antal kontakter med polismyndigheter och andra myndigheter, kommuner och ideella organisationer. De synpunkter och erfarenheter rörande skydd av hotade och våldsutsatta personer vi då inhämtade har varit till stor nytta också i vårt fortsatta arbete. I arbetet med att utforma ett nationellt program har också våra nära kontakter med polismyndigheterna i , och län varit mycket betydelsefulla. Även Riks- kriminalpolisen har här spelat en viktig roll liksom synpunkter från Säkerhetspolisen och RÅ. När det gäller myndigheternas hantering av skyddade person- uppgifter har utredningen träffat företrädare för , , och . I samband med frågorna om ersättning till hotade och förföljda personer har vi också haft värdefulla kontakter med . Vidare har företrädare för utredningen ingått i en nordisk arbets- grupp under ländernas rikspolischefer där syftet har varit att bana väg för ett kommande samarbete mellan länderna i vittnesskydds- Uppdraget och dess genomförande I samband med det arbetet har utredningen träffat chefen för vittnesskyddet i . Utredningen har under arbetets gång även sammanträffat med personer som p.g.a. allvarliga hot lever skyddade och på så sätt fått del av enskildas erfarenheter av och synpunkter på skyddsarbete. Slutligen har utredningen samrått med Beredningen för rätts- väsendets utveckling (Ju 2000:13) och Offentlighets- och sekretess- kommittén (Ju 1999:06). 2 Hotet från ett narkotikasyndikat – I vårt land förekommer att personer som på olika sätt medverkar i brottsutredningar och rättegångar om grov eller organiserad brotts- lighet utsätts för hot och våld, ibland av mycket allvarligt slag. Inte sällan är det personer som själva har en kriminell bakgrund som hamnar i den hotades situation när de av olika skäl väljer att i stället börja samarbeta med polisen. Dessa personers medverkan är mycket viktig i rättsväsendets kamp mot den grova brottsligheten. Den gör det möjligt att lagföra personer som polisen annars inte skulle komma åt. uppstår ofta extrema hotbilder mot den som tjallat. Men också andra personkategorier än kriminella utsätts för all- varliga hotelser, t.ex. vittnen, målsägande och anställda inom rätts- väsendet. Det har även blivit vanligare att politiker blir allvarligt hotade på grund av sitt arbete och engagemang i olika frågor. I finns inget nationellt vittnesskyddsprogram som kan ta hand om och hjälpa hotade personer. Naturligtvis vidtar polisen och andra berörda myndigheter en rad skyddsåtgärder i sådana situationer, men arbetet behöver bli mera strukturerat och enhetligt. Polisen behöver också bättre verktyg och mera resurser för denna verksamhet. Vårt uppdrag är att skapa sådana förutsätt- ningar i ett nationellt program. För att illustrera vad arbetet med att skydda hotade personer innebär har vi valt att inleda betänkandet med en uppdiktad historia. I detta kapitel får läsaren stifta bekantskap med några personer som hotas av företrädare för ett narkotikasyndikat och som behöver polisens skydd och hjälp. Arbetet med att skydda hotade personer är en både komplex och svårhanterlig verksamhet och också en relativt okänd värld för många. Vi tror därför att denna berättelse kan utgöra en värdefull bakgrund till våra överväganden och förslag. Historien utspelar sig efter det att en lag om ett personsäker- hetsprogram har trätt i kraft. Detta innebär att det finns en särskild organisation hos polis och kriminalvård för ärenden om hotade personer. På så sätt kan man säga att vi går händelserna i förväg. Poängen med historien ligger emellertid framför allt i att åskådlig- göra vilka problem som kan uppstå när programmet trätt i kraft – följdfrågor som vi försöker lösa i betänkandet. Personerna i historien har aldrig existerat, men mycket av det som händer dem bygger på verkliga händelser. Fallet visar först och främst vilka stora krav som ställs på de poliser som handlägger personsäkerhetsärenden men också på deras behov av samarbete och kontakter med andra organ, både offentliga och privata. Exemplet är tänkt att även ge en inblick i vad det rent mänskligt sett kan inne- bära för en person att beviljas inträde i ett program. Det är långt ifrån en glamorös tillvaro. Tvärtom utsätts den enskilde för stora påfrestningar av skilda slag. Vi får följa huvudpersonerna från att behovet av skydd uppstår tills hovrättens dom vinner laga kraft. Berättelsen avslutas med att vi får veta hur situationen ser ut för de inblandade . En presentation av de inblandade Vår historia handlar om vännerna , , och , , båda bosatta i i . Hans driver stadens mest ansedda hotell med restaurang, Stora Hotellet. Han är gift med , , som ansvarar för hotellets konferensbokningar. Hans och har två gemensamma barn, en pojke och en flicka. är och går sista terminen i nionde klass. Han delar sin fritid mellan två stora intressen. Det ena är fotboll och det andra är flickvännen . Dottern i familjen heter . Hon är och går på ett privat dag- hem. Hon lider tillbaka av diabetes och har därför behov av daglig medicinering och täta läkarkontakter.