sou · GSB3130 · 2005-01-01 00:00:00 — Kodgruppens förhållningssätt vad gäller internationell harmonisering har varit att avvika så litet som möjligt från vad som kan anses vara internationell standard men inte tveka att avvika när detta har bedömts befogat. En svensk kod måste utgå från svensk lagstiftning och bör beakta de särdrag i den svenska corporate governance-strukturen som anses värdefulla att vidmakthålla. En alltför långtgående anpassning till en internationell standard riskerar att ge en för svenska förhållanden främmande kod. En till den angloamerikanska modellen helt anpassad kod skulle t.ex. sannolikt innehålla vissa regler som ter sig främmande med tanke på bl.a. ägarstrukturen på den svenska aktiemarknaden och synen på ägaransvar och ägarinflytande i svenska bolag. En alltför avvikande svensk kod skulle å andra sidan kunna leda till problem för företag med notering i flera länder och göra det svårare att attrahera internationellt riskkapital. I vissa frågor föreligger som tidigare nämnts också rekommendationer från . Detta gäller exempelvis ersättningar till företagsledningar, styrelseledamöters oberoende samt styrelseutskott. Kommissionen anger att rekommendationerna i dessa frågor bl.a. kan implementeras i medlemsstaterna genom en bolagsstyrningskod. Frågan om differentierad rösträtt har av Kodgruppen befunnits falla utanför ramen för det som koden avser att reglera. Koden behandlar primärt bolagsorganens organisation och arbetsformer samt samspelet mellan organen, däremot inte maktförhållanden mellan bolagets ägare. Kodförslaget innehåller ett avsnitt som diskuterar frågor om ägarroll och ägaransvar. Avsnittet utgör inte en del av kodens regler. Aktiespararna och Ägarfrämjandet anser att tiden är mogen att ställa ännu högre krav på de institutionella ägarna än vad som föreslås i koden. Enligt Aktiespararna har de allmänna pensionsfonderna samt andra fonder anknutna till premiepensionssystemet ett särskilt ansvar för att förtroendet för aktiemarknaden upprätthålls, varför dessa ägare bör åläggas en skyldighet att utnyttja sin rösträtt enligt principen följ eller förklara. Att de krav som återfinns i avsnittet endast riktar sig mot svenska institutionella ägare kritiseras av Institutionella ägares förening för regleringsfrågor på aktiemarknaden och Första AP-fonden. Kraven bör enligt Första AP-fonden även rikta sig mot utländska institutioner och mot privata ägare. Enligt Institutionella ägares förening redovisar flera av föreningens medlemmar sina ställningstaganden i viktiga frågor, liksom även de överväganden och diskussioner som legat till grund för deras ställningstaganden. Det är sådana frågor som får anses vara av intresse för flertalet av investerarna och föreningen föreslår att detta skall klargöras i skrivningen i inledningen till koden. Kodavsnittet om ägarroll och ägaransvar riktar sig till både svenska och utländska ägare. Däremot är det enligt Kodgruppens uppfattning motiverat att skilja mellan privata och institutionella ägare. De senare förvaltar kapital, inte för egen räkning utan för sina uppdragsgivare. Det föreligger därför för dessa ägare ett särskilt behov av information till uppdragsgivarna avseende de principer som tillämpas för utövande av ägarinflytande och hur rösträtten i enskilda fall utnyttjats. Detta avspeglas i det tidigare förslagets text men har i slutversionen ytterligare förtydligats på några punkter. Att gå så långt som att kräva utnyttjande av rösträtten skulle dock enligt Kodgruppens mening innebära ett alltför långtgående ingrepp i varje ägares rätt att avgöra hur ägarinflytandet skall utövas. I detta avsnitt redovisas remissinstansernas viktigare materiella synpunkter och Kodgruppens överväganden och slutsatser med anledning av dessa. Diskussionen följer avsnittsstrukturen i det tidigare förslaget. Flera remissinstanser anser att kodförslagets detaljeringsgrad i detta avsnitt är för hög och innehåller för mycket upprepningar av vad som redan krävs enligt aktiebolagslagen. anser att kostnaderna för att hålla bolagsstämma kommer att öka, att mer tid på stämmorna kommer att gå åt för behandling av formaliapunkter och att utrymmet för att diskutera verksamheten kommer att minska. Dessutom anförs att stämmorna generellt sett kommer att ta , vilket kan minska den aktieägande allmänhetens intresse av att delta. När det gäller enskilda regler anser att förhandsavisering av tid och ort för stämman inte kan ske så tidigt som före stämman, varför bör förkortas. Viss kritik har också riktats mot att bolaget skall behöva publicera uttalanden från inför bolagsstämman, bl.a. från och . När det gäller protokoll från bolagsstämma ställs frågan om kodförslaget innebär att röstlängden behöver offentliggöras – om så är fallet bör denna undantas enligt , , , och , främst därför att det skulle innebära ett offentliggörande av aktieägare med mindre innehav i bolaget. och () vill däremot utsträcka regeln ytterligare och anför att bolaget alltid skall publicera utfallet av omröstningar i alla stämmobeslut i förhållande till närvarande kapitalandel. Förslaget att styrelsens ordförande inte skall utses till ordförande vid bolagsstämman kritiseras av , , L E , H&M, TurnIT och (). Enligt dessa instanser strider denna regel mot gällande praxis och skapar extra kostnader för bolagen. Enligt NAPF är det endast styrelseordföranden som är lämplig som stämmoordförande. Med hänsyn till frågans komplexitet anser att det torde vara lämpligt att den behandlas i lagstiftning. lämnar inga synpunkter på förslaget som sådant men föreslår att valberedningen skall lämna förslag till ordförande vid bolagsstämmor. Den överlappning med gällande bestämmelser i aktiebolagslagen som fanns i det ursprungliga förslaget har utmönstrats. Vidare har vissa föreskrifter som bedömts innebära en onödig detaljreglering tagits bort, bl.a. kravet på erforderlig teknisk beredskap för omröstning på bolagsstämman. De kvarstående reglerna riskerar enligt Kodgruppens uppfattning inte att leda till mer formaliagranskande bolagsstämmor med minskat utrymme för diskussion av verksamheten. Syftet är tvärtom att skapa mer innehållsrika och informativa stämmor som utgör effektiva fora för aktieägarnas styrning av bolaget. För att skapa ett samband mellan offentliggörandet av tidpunkt och ort för ordinarie bolagsstämma och ett redan existerande informationsgivningstillfälle har den senaste tidpunkten för detta offentliggörande ändrats till tiden för offentliggörande av tredje För att undvika problematiken med hur hemliga uttalanden från skall hanteras av bolaget, och mot bakgrund av att övriga Aktiemarknadsnämndsuttalanden finns offentliggjorda på nämndens hemsida, har regeln om information om sådant uttalande i kallelse och på bolagets hemsida utmönstrats. Även regeln att bolaget skall följa lag och självreglering på marknaden har tagits bort för att inte ge intryck av att det går att förklara sig bort från bestämmelser i dessa regelverk. Vidare har i regeln om offentliggörande av protokoll från bolagsstämman på bolagets hemsida införts ett undantag för röstlängden från stämman. Alternativet att endast undanta uppgifter om aktieägare med mindre innehav i bolaget har bedömts kunna leda till ett kostsamt merarbete för bolagen, då röstlängden normalt inte är sorterbar efter storlek på aktieinnehav. Regeln om att styrelsens ordförande inte skall utses till ordförande på bolagsstämman var ett utflöde av Kodgruppens generella strävan att begränsa förekomsten av rollkonflikter i bolagsstyrningen. Mot detta har anförts att denna rollkonflikt i praktiken är begränsad och att det ligger ett värde i att styrelseordföranden personligen uppträder på stämman och blir tydlig för aktieägarna, särskilt i de fall styrelseordföranden också är eller representerar en större ägare i bolaget. Kodgruppen har respekt för dessa synpunkter, och det finns ingen strävan från gruppens sida att begränsa de större ägarnas roll på bolagsstämman. Dock finns det enligt Kodgruppens uppfattning ett förtroendeskapande värde i en tydlig uppdelning mellan rollerna som avlämnare och mottagare av styrelsens redovisning av dess förvaltningsuppdrag, särskilt vid ordinarie bolagsstämma. Vid avvägningen mellan dessa synpunkter har Kodgruppen valt att ersätta förbudet för styrelseordföranden att vara ordförande vid stämman med regeln att valberedningen skall lämna förslag till ordförande vid ordinarie bolagsstämma. Därigenom uppnås den struktur och transparens i frågans beredning som Kodgruppen anser önskvärd. Gruppen vill också framhålla att även om någon annan än styrelseordföranden leder stämmoförhandlingarna förväntas styrelseordföranden, bl.a. till följd av andra regler i Koden, framträda i betydande omfattning vid bolagsstämman i rollen som talesman för styrelsen. Inget hindrar heller att styrelseordföranden ges tillfälle att under bolagsstämman ge sin syn på verksamheten. 3.2Tillsättning av styrelse och revisor Enligt kodförslaget skall bolaget ha en valberedning som antingen utses direkt av bolagsstämman eller enligt ett förfarande beslutat av stämman. Valberedningen skall nominera styrelseledamöter och revisorer, föreslå arvode till dessa samt genomföra viss utvärdering av styrelsen och revisorerna inför sina förslag. Nordic Growth Market NGM och () anser att valberedningen skall vara ett utskott i styrelsen, inte ett organ tillsatt av ägarna. anser att den roll valberedningen tilldelats och vikten av att reglerna kombineras med ett ändamålsenligt sanktionssystem sammantaget leder till att det kan övervägas om företeelsen bör regleras genom lagstiftning snarare än genom självreglering. Majoriteten av remissinstanserna accepterar dock att ägarna tillsätter en valberedning, även om några remissinstanser tycker att kodens regler är överdrivet detaljerade. En invändning som framförs av flera remissinstanser är att reglernas utformning, främst de som föreskriver att valberedningen skall utvärdera styrelse och revisorer, riskerar att förändra bolagsorganens ansvar. Institutionella ägares förening för regleringsfrågor på aktiemarknaden poängterar vikten av att valberedningen inte uppfattas som ett femte bolagsorgan, som skall överpröva och kontrollera styrelsens och revisorernas arbete. Denna uppfattning delas av , , , , Styrelsepoolen, AktieTorget, Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna, samt L E . Institutionella ägares förening för regleringsfrågor på aktiemarknaden, Första, Andra och Tredje AP-fonderna samt anser att valberedningen enbart skall arbeta på uppdrag av bolagsstämman, vilket bland annat innebär att den inte får ta på sig egna arbetsuppgifter. StyrelseAkademien, Aktiespararna och Ägarfrämjandet framhåller att valberedningen skall arbeta för bolagets bästa på uppdrag av alla aktieägare, inklusive mindre ägare, och att valberedningens ledamöter skall väljas av bolagsstämman. Det senare anför även (). Enligt däremot, måste respektive ledamot ha en tydligt definierad huvudman för att arbetet i valberedningen skall fungera, vanligtvis en större aktieägare i bolaget eller en grupp mindre aktieägare som genom fullmakter eller liknande slutit sig samman för att samarbeta i nomineringsarbetet. , ett antal institutionella ägare inklusive Institutionella ägares förening för aktiemarknadsfrågor samt H&M framhåller att det är angeläget att valberedningens ansvarsområde inte tolkas på ett sätt som gör att valberedningens ledamöter, i större utsträckning än som varit fallet i nomineringsarbetet, får tillgång till insiderinformation. Insiderfrågan bör enligt uppmärksammas i koden. När det gäller valberedningens sammansättning anser , Styrelsepoolen och L E att aktieägare som sitter i bolagets styrelse skall kunna ingå i valberedningen för att inte ägare skall tvingas att välja mellan att ingå i styrelsen eller valberedningen. Vilka arbetsuppgifter valberedningen skall tilldelas har föranlett ett stort antal kommentarer i remissvaren. Enligt och bör valberedningen inte ha huvudansvaret för frågor om nominering och arvodering av revisorer – valberedningens uppgift bör endast vara att kontrollera och utvärdera processen, medan den huvudsakliga arbetsinsatsen bör ligga på revisionsutskottet. och anför att koden endast bör reglera valberedningens ansvar för nominering av styrelseledamöter och revisorer samt principerna för ersättning till dessa. Att valberedningen inte alls skall behandla frågor om revisorstillsättning anser , Nordic Growth Market NGM och . och föreslår att stämman skall kunna utse separata valberedningar för revisorsupphandling respektive styrelsenominering. Betydande kritik framförs mot förslaget att valberedningen skall utvärdera styrelse respektive revisorer som underlag för sina förslag. Kodens formuleringar har i denna fråga av flera remissinstanser tolkats som att valberedningen skall vara ett gentemot styrelsen och revisorerna överordnat femte bolagsorgan. När det gäller utvärdering av styrelsen anser , , , , Stockholmsbörsen, AktieTorget, Nordic Growth Market NGM, Första, Tredje och Fjärde AP-fonderna samt TurnIT att det är tillfyllest att styrelsen föredrar resultatet av sin interna utvärdering för valberedningen. Dels kräver en utvärdering omfattande kompetens och resurser, dels innebär förslaget att samma instans både skall föreslå styrelseledamöter och sedan utvärdera sina egna val. i huvudsak samma kritik men anser att valberedningen skall få företa en fördjupad utvärdering om den anser det nödvändigt för att kunna lämna erforderliga förslag. Kodförslagets regel om valberedningens utvärdering av revisorer möter ytterligare kritik från remissinstanserna. Många anser att valberedningen inte skall genomföra någon utvärdering av revisionsinsatsen över huvud taget, utan att detta skall ligga på revisionsutskottet eller styrelsen. I motsats till detta anser FAR att det är valberedningen och inte revisionsutskottet som skall utvärdera revisorerna. En annan ordning skulle enligt FAR innebära att styrelsen (genom revisionsutskottet) skall övervaka revisorerna, vilka i sin tur har till uppgift att granska styrelsens förvaltning. och anser att valberedningen inte skall bereda incitamentsprogram, eftersom dessa kräver stämmobeslut med kvalificerad majoritet och därför påfordrar en annorlunda handläggning. Angående eventuell ersättning till valberedningen anser , och Nordic Growth Market NGM att denna fråga inte bör regleras i koden, medan Styrelsepoolen har motsatt uppfattning. Aktiespararna anför att valberedningens ledamöter alltid bör ha rätt till ersättning för sitt arbete och att beslut om sådan ersättning skall fattas av bolagsstämman. Valberedningen bör dessutom ha möjlighet att ta hjälp av externa konsulter för sitt uppdrag, vilket bör anges i koden. När det gäller tidpunkt för offentliggörande av valberedningens sammansättning framhåller att kodförslaget leder till att gällande praxis i många bolag, innebärande att denna information offentliggörs i samband med delårsrapporten , kan tillämpas. Det bör enligt föreningen vara tillfyllest att det i koden anges att offentliggörande skall ske före bolagsstämman. har samma uppfattning. Tillkomsten av särskilda styrelseutskott för nominering av kandidater till styrelseposter, s.k. nomineringskommittéer (nomination committees), har sin grund i det angloamerikanska corporate governance-systemet där styrelsen handhar nomineringsarbetet beträffande styrelseledamöter. Krav på inrättande av nomineringskommittéer var från början en reaktion på att bolagens ledningar, genom att till stor del ingå i styrelserna som s.k. executive directors, ansågs få ett alltför stort inflytande på sammansättningen av de styrelser som bl.a. har till uppgift att kontrollera dessa bolagsledningar. Genom att hänskjuta denna fråga till en särskild kommitté bestående av uteslutande s.k. oberoende, non-executive directors, har man velat frikoppla nomineringsprocessen från den operativa ledningen. är det dock i den angloamerikanska modellen praxis att arbetet med att nominera kandidater till styrelseposter görs av styrelsen själv, låt vara av dess oberoende ledamöter. Detta avspeglar den mer självständiga ställning gentemot bolagsstämman som styrelsen har i det angloamerikanska systemet jämfört med vad fallet är i flertalet övriga europeiska länder. När systemet med nomineringskommittéer spreds internationellt kom det i de flesta fall att tillämpas i huvudsak enligt den angloamerikanska modellen, trots att corporate governance- modellen i flera av dessa länder ser annorlunda ut. I ställdes däremot från början krav på att styrelsenomineringen skulle ske genom en process styrd av ägarna.1 Så kom systemet också att tillämpas, och flertalet nomineringskommittéer i svenska börsbolag har utsetts 1 Se Aktiespararnas ägarpolicy, , 1993. antingen av bolagsstämman eller direkt av ägarna. Förklaringen till denna annorlunda tillämpning torde i huvudsak ligga i den betydelsefulla roll en svensk bolagsstämma har, en positiv syn på ägarnas rätt att utöva sin ägarroll på ett aktivt och ansvarstagande sätt samt den annorlunda ägarstruktur som präglar flertalet svenska börsbolag jämfört med vad som är fallet i exempelvis . Det framstår som främmande för svenska förhållanden att nomineringen av styrelseledamöter skulle handhas av ett utskott i styrelsen. Kodens förslag att beredningen av bolagsstämmans val av styrelse skall ske genom en process styrd av ägarna är således i grunden en kodifiering av redan rådande praxis i . Benämningen valberedning för den grupp som får till uppgift att svara för detta arbete, i stället för den mer direkta översättningen nomineringskommitté av den engelska termen, syftar till att dels understryka gruppens karaktär av beredningsorgan för valfrågor, dels särskilja den från styrelseutskott. Farhågan, uttryckt av ett antal remissinstanser, att ett sådant organ skulle stå i strid med aktiebolagslagen, komma att utgöra ett femte bolagsorgan eller fungera som kontrollorgan eller överstyrelse till styrelsen är enligt Kodgruppens uppfattning ogrundad. Valberedningen är ägarnas organ för beredning av bolagsstämmans beslut i vissa väl definierade och avgränsade frågor. Den syftar inte till att i något avseende förändra ansvarsstrukturen i det svenska bolagsstyrningssystemet, utan endast till att höja kvaliteten i bolagsstämmans beslutprocess i viktiga tillsättningsfrågor. Tillkomsten av detta organ är i själva verket en av kärnpunkterna i den moderna corporate governance-utvecklingen. Dess övergripande syfte är att säkerställa att tillsättningen av ledamöter i styrelsen sker genom en strukturerad och transparent process, vilket i sin tur är ägnat att ge alla aktieägare möjlighet att ge sin syn på frågan och att förbättra förutsättningarna för att stämman fattar väl underbyggda beslut. Kodgruppen anser att detta är en fråga av lika stor relevans för alla aktiemarknadsbolag. Därför föreskrivs att det skall finnas en valberedning i alla bolag. är det viktigt att tillämpningen av kravet på valberedning kan ske flexibelt med hänsyn till olika företags ägarstruktur och förhållanden i övrigt. En kärnfråga har därvid varit hur valberedningen skall utses. Enligt ett synsätt bör detta ske på bolagsstämman, där alla aktieägare har möjlighet att ge sin uppfattning till känna och delta i beslutet. Därigenom får valberedningen hög legitimitet som företrädare för hela aktieägarkollektivet. Mot detta har anförts att ett sådant förfaringssätt låser valberedningens sammansättning onödigt innan arbetet i praktiken behöver inledas. Detta ökar i sin tur risken för att förändringar av ägarstrukturen gör det nödvändigt att förändra valberedningens sammansättning och förlänger den period då ägarrepresentanter i valberedningen kan komma att omfattas av insiderreglerna, vilket i sin tur riskerar att göra det omöjligt för dessa ägare att handla i bolagets aktier . Kodgruppen förordar därför två alternativa förfaringssätt. Antingen skall bolagsstämman utse namngivna ledamöter i valberedningen eller också skall stämman besluta om en procedur för hur valberedningen skall utses, vari bl.a. skall anges efter vilka kriterier valberedningens ordförande och ledamöter skall utses. I båda fallen skall beslutet innefatta ett förfarande för att ersätta ledamot som av något skäl lämnar valberedningen arbete är slutfört. Beträffande valberedningens sammansättning har Kodgruppen tillgodosett önskemålet att även större ägare som sitter i styrelsen utan att vara styrelseordförande skall kunna ingå i valberedningen. Detta har skett genom att tillåta en minoritet av valberedningens ledamöter att vara styrelseledamöter. För valberedningar bestående av tre ledamöter innebär detta, liksom i den tidigare regelutformningen, att endast en styrelseledamot kan ingå, men detta kan vara antingen ordföranden eller någon annan ledamot. Om två styrelseledamöter skall ingå i valberedningen måste denna bestå av minst fem personer. Däremot har Kodgruppen inte beaktat vissa remissinstansers önskan att senarelägga tidpunkten för offentliggörande av valberedningens sammansättning i det fall den inte utses redan på bolagsstämman. Det avgörande motivet för Kodens krav på valberedningar är att förbättra nomineringsprocessen inför styrelseval. Det är då av största vikt att valberedningarna ges tillräcklig tid för att genomföra sitt arbete med hög kvalitet. Den mest relevanta utgångspunkten för den tidpunkt då en valberedning senast bör vara formerad är enligt gruppens uppfattning tiden för ordinarie bolagsstämma. Med hänsyn till att arbetet i praktiken bör vara avslutat senast omkring en månad innan stämman vidhåller Kodgruppen sin uppfattning att valberedningen skall utses och information om dess sammansättning offentliggöras senast före ordinarie bolagsstämma. I fråga om valberedningens uppgifter avseende tillsättning av styrelsen överensstämmer den slutliga koden i allt väsentligt med det tidigare förslaget. Dock har formuleringen om att valberedningen skall utvärdera styrelsen tagits bort, eftersom den kommit att tolkas på ett icke avsett sätt. Självfallet måste valberedningen som ett led i sitt arbete bilda sig en uppfattning om hur väl styrelsens sammansättning stämmer med de krav som ställs på bolaget liksom om styrelsens effektivitet när det gäller att fullgöra sina uppgifter. Detta behöver dock inte ske genom en separat utvärderingsprocess, vid sidan av styrelsens utvärdering av sitt arbete. Däremot är det lämpligt att valberedningen tar del av resultatet av denna utvärdering som en del av underlaget för sina bedömningar. Detta ingår som en av flera punkter i en ny regel, där valberedningens uppgifter översiktligt beskrivs. Vidare har förtydligats att valberedningen för varje föreslagen ledamot skall uttala om vederbörande är att anse som beroende eller oberoende i förhållande till bolaget och bolagsledningen respektive till större ägare. Denna uppgift faller på styrelsen i de utländska koder som tillämpar den angloamerikanska modellen för nomineringskommittéer. Detta är dock för svenska förhållanden en främmande ordning, varför uppgiften i stället lagts på valberedningen. Beträffande valberedningens uppgift att även bereda frågor om revisorstillsättning har detta förslag som framgått ovan mötts av betydande kritik, även om exempel också finns på motsatsen. Motivet för förslaget är i grunden detsamma som för styrelsevalet: till skillnad från situationen i det angloamerikanska systemet tillsätts revisorer i enligt lag av bolagsstämman. Vidare har vi i den särskilda s.k. förvaltningsrevisionen, innebärande att revisorerna även skall granska styrelsens (och verkställande direktörens) förvaltning. Det är mot den bakgrunden, som även påpekats av FAR, principiellt otillfredsställande att revisorsvalet skulle beredas av den instans – styrelsen – som sedan skall bli föremål för revisorns granskning. Detta bör i stället göras av ägarna, antingen direkt eller genom ett särskilt beredningsorgan, varvid det ligger nära till hands att utnyttja den för styrelsevalet tillsatta valberedningen.