sou · GSB3118d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Relevant innehåll återges i utredningen eller så sker hänvisning i utredningen till t.ex. intyg. : Viss dokumentation och individuell planering förekommer i de särskilda boendena och på daglig verksamhet. : Ja, insamling av olika yttranden m.m. : Endast i avvaktan på att dokumentation kan ske i akten. d) Hur dokumenterar kommunen/sina beslut om insatser enligt LSS? : I enskild LSS-journal. : I ett protokoll som undertecknas av beslutsfattaren. Västra : I diariet. : I personakten med datorstöd. : I ett särskilt dataprogram – Pro capita. : I journal. : Beslut i ett särskilt dokument. : I datasystem i form av ett beslutsmeddelande. : I dataprogrammet. : I verksamhetssystemet. : Särskild beslutsblankett, journalföring, dataregistrering. : I word-dokument som sedan läggs i akt. : I IT-systemet . : I datasystemet. : I dataprogrammet samt en kopia i akten. : I VM-datas LSS-program. : I datasystemet för ärendehantering. : Genom ett skriftligt beslut som delges den enskilde, läggs i akten samt sänds till enhetschef eller liknande för verk- ställighet. : I kommunens slutna verksamhetssystem. : Via akt och handikapputskottets protokoll. : Datoriserad ärendehantering. : I datasystemet – Pro capita : Dokumentering i ärendeakten. Delegationslistor till nämnden. : Skriftligen i ett dataprogram. e) Skickar kommunen/alltid ut skriftliga beslut till de enskilda? Ja: , Västra , , , , , , , Bot- kyrka, , , , , , , , , , , , Staffans- torp, , f) Om nej, förekommer det att kommunen/med- delar både bifalls- och avslagsbeslut muntligen? Vilka över- väganden ligger bakom ställningstagandet att meddela muntliga beslut? : Muntliga beslut meddelas när den en- skilde inte bedöms förstå innehållet. Finns en god man kan denne få det skriftliga beslutet. : Vid vissa bifallsbeslut delges den enskilde inte utredningen. Om det i utredningen framkommer viss planering skickas alltid utredningen. Vid avslag/delavslag skickas utredningen alltid. Beslutsmeddelande utgår oftast vid bifall. g) Skickar kommunen/alltid ut överklagandehän- visningar tillsammans med beslut om avslag på ansökningar om insatser enligt LSS? Ja: , , Västra , , , , , , , , , , , Jön- , , , , , , , , , , , h) Förekommer det att ett ärende avslutas utan att ett skriftligt eller muntligt beslut fattats? Ja: , , , , , , , Nej: , , Västra , , , , , , , , , , , , , , i) Om ja i vilka fall? : Endast om den enskilde själv återkallar sin ansökan. : Om ansökan återtas, den enskilde flyttar, avlider etc. : Återtagande av ansökan om insats. : Vid återtagande av ansökan. När ansökan avvisas (om någon t.ex. ansökt i fel kommun). : När den enskilde återtar sin ansökan på grund av flytt eller annat skäl. : När sökanden själv återtar sin ansökan. När sökanden avlider som utredning pågår. : Ansökan återtas. : Om den enskilde tar tillbaka sin ansökan; dokumenta- tion att ärendet är avslutat sker då. : Om ansökan återtas registreras detta i journalanteckning i datasystemet. Om sökanden avlider under utredningens gång avslutas ärendet. : Möjligtvis en uppgivenhet hos dem som har fått avslag. Av uppgifter från och länsstyrelserna i rapporten Ej verkställda beslut och domar enligt SoL och LSS 2001 (s. 29), framgår att endast cirka hälften av avslagsbesluten om insatser enligt LSS överklagas, trots att kommunen/vid din prövning funnit att de enskilda har behov av den sökta insatsen. Vad anser kommunen/att den låga överklagande- frekvensen beror på? : Den enskilde förstår att han eller hon inte tillhör målgruppen. Den enskilde får behoven tillgodosedda på annat sätt, exempelvis enligt hälso- och sjukvårdslagen. : Det kan bero på ett motstånd som den enskilde känner och som måste övervinnas. En del människor vill inte vara till besvär. En del människor kanske delar kommunens bedömning att det är rimligt i vissa fall att få vänta mer än . : tillgodoses behovet på annat sätt. En del tycker det är för jobbigt att överklaga. Det finns troligen flera orsaker. : Den enskilde kanske inte är van och oroar sig för att bli tvungen att formulera sig och stå upp för sina rättigheter. : Inga beslut enligt LSS fattas trots bedömt behov. : Har man behov av insatsen borde det vara ett bifall och inte ett avslag. Resursbrist är egentligen ingen avslagsgrund enligt LSS. Man borde i stället försöka stärka upp i verkställighetsfasen (fråga 17). : De enskilda litar på att behovet tillgodoses av kom- munen . : Många saknar energi att överklaga. Handläggaren er- bjuder hjälp och uppmanar den enskilde att överklaga men de flesta vill ändå inte. : ansöker den enskilde om insatser utan att veta vad de innebär, t.ex. ansökan om personlig assistent efter rekom- mendation från någon som själv inte har kunskap om vad detta är. : De berörda ser ingen mening med det eller orkar inte med det. : I vissa fall okunskap hos gode män (ofta då anhöriga) som inte tillgodoser den enskildes behov. Personer förstår när annan huvudman är ansvarig – får hjälp därifrån. Behovet är tills vidare tillgodosett t.ex. genom boende i hemmet eller genom annan huvudman, behovet är inte akut. Andra insatser sätts in. Den sökande är nöjd med de sammanlagda insatserna. Ofta oro inled- ningsvis angående omfattning av stödbehov och utformning av in- sats, men oron lägger sig när man ser att det fungerar. : Att behovet faktiskt är tillgodosett genom andra in- satser. : Människor orkar inte alltid överklaga trots att handläggar- na erbjuder sig att hjälpa till. Engagemanget hos gode männen varierar liksom kunskaperna. : Om man funnit att behovet finns och att personen har rätt till insatsen ger kommunen inte något avslag. : De enskilda får andra insatser som de är nöjda med. Utredningen av behovet blir en process som ökar brukarens medvetenhet om funktionshindret och livssituationen och att det som är viktigt för den enskilde inte kan lösas genom en LSS-insats. I några fall är den enskilde uppmanad av andra att kräva sin rätt och gör det men halvhjärtat. Föräldrar kan känna att det är deras plikt som föräldrar. : Att den enskilde inte får aktiv hjälp av kommunen med att överklaga. Man kan inte skicka ett avslag med denna motivering utan att mycket aktivt hjälpa till med överklagandet. : Överklagandefrekvensen är ganska hög (kommunen är känd för detta i ). Frågan kan därför inte besvaras. : Väl motiverade beslut så att den enskilde kan förstå varför det blir avslag. : Möjligtvis en uppgivenhet hos dem som fått avslag. : Folk orkar inte. a) På vilket sätt får enskilda hjälp av kommunens/handläggare att utforma ett överklagande av ett beslut om avslag på en ansökan om insatser enligt LSS? : På de sätt som behövs enligt förvaltnings- lagen. : Praktisk hjälp ges om det finns behov av det. Västra : Regionen bistår inte med hjälp att överklaga. I samtliga avslagsbeslut som har överklagats av den enskilde har beslutet inte ändrats av länsrätt eller kammarrätt. : Information lämnas alltid skriftligt med överklagande- hänvisningen. Även muntlig information förekommer. : Det anpassas efter individens behov av hjälp med detta, alltifrån att ge råd till att handgripligen skriva överklagandet. : Vid behov. : Den som vill får hjälp att överklaga. : Praktisk hjälp med att skriva ett överklagande. : Hjälp att upprätta ett överklagande av tjänsteman på kom- munen. : Erbjudande om hjälp ges. : Handläggaren är skyldig att hjälpa till. Den enskilde informeras om detta. : Den enskilde får information om att handläggaren hjälper till med överklagandet. : Besvärshänvisning och erbjudande om konsultation. : Aktiv skrivhjälp. Anvisning om hur överklagandet går till. : Ett personligt sammanträffande – hjälp att utforma över- klagandet. : LSS-handläggarna erbjuder tid för att hjälpa till och för- söka att motivera. Beträffande LASS-beslut erbjuds juristhjälp. : Hjälp med formaliteterna kring överklagandet, vad som är viktigt att ta upp i ett överklagande. Skriftlig information om hur man överklagar. : Handläggaren bistår alltid med information och konkret skrivhjälp om så önskas. : Kommunen har ett standardöverklagande som den enskilde kan göra tillägg i eller bara skriva under. När det gäller överklaganden då kommunen inte ansett att behov av en viss insats föreligger kan man få hjälp, men den enskilde får då ta mer aktiv del. : Både genom praktisk och handgriplig hjälp från kommunens handikappkonsulenter. Kommunen hänvisar den enskilde till t.ex. råd och stöd, om hjälp önskas från någon annan än kommunen. : Hjälp att formulera och dokumentera. : Handläggaren bistår med personlig hjälp att utforma ett överklagande enligt den enskildes önskemål. : genom muntlig rådgivning och där önskemål finns även hjälp att skriftligt upprätta ett överklagande. : Enskilda får alltid hjälp/stöd vid överklagande om de begär detta. : har handläggarna hjälpt till med att skriva ett över- klagande. Ofta ges muntliga anvisningar. b) I hur många fall får de enskilda sådan hjälp? (i procent i förhållande till det totala antalet avslagsbeslut). : Inga avslag gavs . : Det är mycket ovanligt. : Alla som begär hjälp får det. I praktiken någon enstaka. Alla som vill får hjälp. : Inga avslag gavs . : Noll procent. har inga avslagsbeslut enligt LSS. : , alltid när man vill. SOU 2004:118 Bilaga 5 : Alla som vill får hjälp. : , alla som vill. : I samtliga fall när den enskilde begär detta. : Alla som vill får hjälp. Cirka hälften vill ha hjälp. : Alla får skriftlig information om hur man överklagar. Alla som begär det får enskild muntlig information. Det kan gå till så att man träffas och samtalar. Med de allra flesta (?) har man något slags muntligt samtal. : tackade ingen ja till erbjuden hjälp. : 10 (alltid om de önskar). : En procent. : Det finns ingen statistik om detta. Endast ett fåtal ärenden.