sou · GSB3129d4 · 2005-01-01 00:00:00 — Svenska Kraftnäts krav innebär, om bolaget är balansansvarig, att bolaget ska kunna påvisa ekonomisk stabilitet, registreringsbevis från PRV samt kunna kommunicera via Ediel. krav innebär bl.a. annat krav på momsregistrering. Sammanfattning Nya elförsäljare på marknaden Den s.k. schablonreformen gjorde det enklare för kunderna att byta leverantör. Reformen öppnade därmed för ökad konkurrens. Nya aktörer i form av oljebolag, utländska elbolag m.fl. började sälja el. Ett antal nya, ofta prismässigt aggressiva, aktörer växte fram i form av: Kommunalt ägda elhandelsbolag som gått samman och bildat allianser. Expansiva kommunalt ägda elhandelsbolag. Oljebolag som säljer el Ett stort antal allianser har uppstått efter avregleringen. fanns 16 allianser med ett femtiotal ägare. Allianserna hade totalt ca 800 000 kunder, motsvarande en marknadsandel på . finns fem allianser kvar med cirka 450 000 kunder, motsvarande en marknadsandel på . Ett antal kommunala bolag började efter avregleringen att bearbeta kunder utanför det egna nätområdet, t.ex. , Elbolaget i , Mälarenergi, , och Öresundskraft. återstår fyra bolag vilka samtliga bedriver en rikstäckande verksamhet. De fyra bolagen har tillsammans 670 000 kunder motsvarande en marknadsandel på , en ökning med närmare 400 000 jämfört med . Fem oljebolag etablerade sig på den svenska elmarknaden efter schablonreformen: Statoil, , Preem, OKQ8 samt Norsk Hydro. Såväl Statoil som har dragit sig ur elmarknaden. Statoil sålde sin elhandelsverksamhet till Öresundskraft medan sålde sin elhandelsverksamhet till Dalakraft. Bolagen anger inte antal kunder explicit. Vid sidan av bolag med anknytning till energiområdet etablerade sig Agrokraft och i som elförsäljare. finns varken Agrokraft eller kvar som fristående aktörer. Agrokraft såldes och ingår numera i Öresundskraft. Få utländska aktörer med inriktning mot enbart elhandel har etablerat sig i . Inledningsvis var det fråga om aktörer som inriktade sig på mot större förbrukare (, TXU m.fl.). Av de utländska aktörerna återstår fem bolag som aktivt bedriver försäljning till slutkunder över hela . Bolagen anger inte antal kunder explicit. Vilka aktörer har kommit in på elmarknaden samt i vilken omfattning är de fortfarande verksamma? Ökat utländskt ägandet av elproduktionskapaciteten , och Fortum stod för ca 85 procent6 av elproduktion. Övrig produktionskapacitet var i huvudsak spridd på industrin och kommunala energiföretag. 2003 bytte elproduktion motsvarande storleksordningen ägare eller ca 15 av landets totala produktion. Flertalet försäljningar har avsett vertikalt inte- grerade energiföretag. Köpare av dessa bolag har i de flesta fall varit , eller Fortum eller av bolag vilka förvärvats av någon av dessa. Som exempel på de senare kan nämnas 6 Källa: , Elmarknaden . och vilka förvärvats av Fortum respektive . Det har även förekommit att medelstora och mindre kommunala energiföretag har förvärvat produktionskapacitet, exempelvis Kraft och Tekniska Verken i . De utländska aktörernas inträde på den svenska marknaden, bl.a. E.ONs och Fortums förvärv av respektive , har sin bakgrund i den tidiga avregleringen av den svenska elmarknaden och dessa aktörers expansionsstrategier. Större elproducenter som försvunnit som självständiga bolag är , , , och Stora Kraft. Andel av elproduktion (TWh) 1999-2003 Källa: ÖPwC analys. Andel utländskt ägande i svensk elproduktion *Källa: , Elmarknaden . Källa: ÖPwC analys. De tre sfärernas dominans ökar Exempel på större transaktioner, som motsvarar av såld produktionskapacitet, redovisas i illustrationen nedan. Övriga försäljningar har till övervägande del avsett kommunala energiföretag. Ägarförändringar avseende verksamhet vilken huvudsakligen omfattade elproduktion har, bortsett från Storas försäljning av Stora Kraft till Fortum och försäljning av andelar i till i samband med överens- kommelsen, endast skett i begränsad omfattning. Genom att utnyttja befintlig infrastruktur, exempelvis dammar i nedlagd småskalig vattenkraft, kan investeringarna begränsas. Detta leder till en högre lönsamhet och lägre risk för investerarna. Det finns ett relativt stort antal mindre vattenkraftverk som ej längre är i drift. talet fanns ca 4 000 småskaliga vatten- kraftsstationer vilket skall jämföras mot de ca 1 100 som är i drift . Huvuddelen av de avvecklade anläggningarna har avveck- lats på grund av bristande lönsamhet. Den stora potentialen vad gäller utbyggnad av vattenkraft be- döms dock ligga i produktionsökande åtgärder i storskalig vatten- kraft. Införandet av elcertifikatsystemet innebär att det i högre grad är lönsamt att genomföra denna typ av åtgärder. Exempel på större transaktioner innefattande elproduktion -2004 Edf kontrollerar via ägarsamarbete Forsmark av av i utbyte mot aktier i 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 Källa: ÖPwC analys. Vindkraft domineras av privata intressen Svensk vindkraft domineras av privata intressenter, privat ägda bolag och samfälligheter/ekonomiska föreningar. Dessa grupper äger tillsammans av den vindkraft som byggts i , medan traditionella energiföretag står för . Historiskt svag lönsamhet och osäkerhet avseende långsiktig- heten i stödsystemen har medfört att energiföretagen har haft en avvaktande inställning till investering i vindkraft. Beroende på osäkerheten i långsiktigheten i det nuvarande elcertifikatsystemet har de traditionella energibolagen minskat takten något vad det gäller investering i vindkraft. De större vindkraftsinvesteringar som planeras i uppgår till storleksordningen 4,5 5,0 TWh. Övervägande del av dessa avser havsbaserade vindkraftparker. av den planerade utbyggnaden är hänförlig till bolag vars verksamhet är helt inriktad på vindkraft. Återstående är investe- ringar som planeras av energibolag. Utländska intressenter före- kommer i några av de större projekt som planeras. Ägare av svensk vindkraft - 2004 Källa: ÖPwC analys. Etablering av vindkraft i , 1983-2003 Företag med annan huvudverksamhet Samfälligheter/Ekonomiska föreningar Källa: ÖPwC analys. Havsbaserad vindkraft väntas öka kraftigt De utländska intressenterna utgörs av traditionella energibolag, bolag med anknytning till tillverkare av turbiner och privata inves- terare. Bland utländska energibolag kan nämnas franska EDF vilka är huvudägare i som projekterar Utgrunden II i Kalmar- sund. Vidare är norska delägare i Eurowind som har samtliga tillstånd klara för att bygga en vindkraftpark på Lillgrund i . Inga av de större planerade projekten är påbörjade och osäkerheten får anses vara relativt hög i vilken utsträckning och omfattning de kommer att genomföras. Elproduktionen från vindkraft varierar i hög utsträckning på grund av variationer i vindförhållandena. Detta innebär att kompletterande produktionskapacitet krävs för att kompensera för låg produktion från vindkraft. Målet är att el från vindkraft i skall uppgå till 2015 vilket motsvarar av den totala elproduktionen. Reglerbarheten i den svenska vatten- kraften bedöms vara tillräcklig för att kompensera för variationer i vindkraften även om målet på nås. Elproduktionen från vindkraft och kraftvärme i fjärrvärmenät uppgick till . Den totala elproduktion uppgick till vilket innebär att el från vind- kraft och kraftvärme i fjärrvärmenät utgjorde av den totala elproduktionen. Större planerade vindkraftprojekt i Marakallen, Finngrundet (?) Källa: Vindkraftbranschen (VIP, VIS, SVIF). Den planerade utbyggnaden av vindkraft och kraftvärmebaserad elproduktion beräknas uppgå till ca . Trots den kraftiga utbyggnaden jämfört med dagens nivå kommer denna produktion även framgent vara relativt begränsad i relation till den totala produktionen. Dessutom kommer en stor del av den pla- nerade utbyggnaden att ägas av någon av de aktörer som är dominerande. Sammantaget innebär detta att vindkraft och fjärrvärmebaserad kraftvärme varken eller framgent kommer att ha någon nämnvärd inverkan på konkurrenssitua- tionen. Kommunala bolag dominerar kraftvärmeproduktion kraftig produktionsökning planeras Av den totala elproduktionen i om hänfördes från kraftvärmebaserad elproduktion, varav var hänförlig kraftvärme i fjärrvärmenät och kraftvärme i industrin. av den el som producerades i kraftvärmeanläggningar i fjärrvärmenät producerades i anläggningar som ägdes av , eller Fortum. Resterande ägs direkt eller indirekt av kommuner. , och Fortums större anläggningar har för- värvats i samband med köp av vertikalt integrerade kommunala energiföretag. Enligt Svensk Fjärrvärmes prognos kommer den fjärrvärme- baserade elproduktionen att öka med . Härav är hänförlig till helt ny produktionskapacitet och till utbyggnad av befintlig kapacitet. Enligt Svensk Fjärrvärme är det ca 30 bolag som planerar att etablera ny kraft- värmeproduktion. De största planerade tillskotten är kraftvärmeverk i samt kraftvärmeverk i . Kraftvärmebaserad elproduktion - GWh Källa: Svensk Fjärrvärme. De tre stora aktörerna beräknas stå för av den ut- ökade produktionskapaciteten. Resterande del kommer att byggas av kommuner eller kommunalt ägda bolag. Merparten av de projekt som avser utbyggnad eller nybyggnad är ännu endast på planeringsstadiet. Elprisets utveckling, långsiktig- heten och utformningen på elcertifikatsystemet samt framtida kraftvärmebeskattning är avgörande för i vilken omfattning som de planerade projekten kommer att genomföras. Biobränsle och naturgas väntas växa kraftigt Andelen elproduktion baserad på biobränsle och avfall i fjärr- värmenät beräknas öka från till . Olja och kol beräknas utgöra av den totala bränslemixen jämfört med , då motsvarande andel var . Båda planerade kraftvärmeverk i samt planerade kraftvärmeverk i är naturgasbaserade och utgör tillsammans av den totala kapacitetsökningen i helt nya anläggningar. Skattereglerna när det gäller kraftvärmebaserad produktion har ändrats vid upprepade tillfällen. Detta faktum i kombination med osäkerheten i utformningen av nuvarande kraftvärmebeskattning påverkar aktörernas vilja att investera i ny produktionskapacitet negativt. Kraftvärmebaserad elproduktion i fjärrvärmenät Källa: Svensk Fjärrvärme, Energimyndigheten-Elmarknaden . De 3 stora sfärerna dominerade helt inom elproduktionen i . De har varit köpare i samtliga större trans- aktioner. Köpen har medfört att deras marknadsandel ökat från till cirka 88 procent7. Främst E.ON:s och Fortums förvärv av bl.a. respektive har medfört att det utländska ägandet av svensk elpro- duktion har ökat kraftigt och uppgick till . De aktörer som försvunnit är främst kommunala energiföretag. Exempel är t.ex. och . Ny elproduktionskapacitet har kommit till främst inom kraft- värmebaserad elproduktionen och vindkraft. Den kraftvärmebaserade elproduktionen domineras av kommu- nala energiföretag. Fram förväntas elproduktionen från kraftvärme fördubblas års nivå på ca till ca . De kommunala ägarna kommer även att svara för huvuddelen av planerad utbyggnad. Naturgas och biobränsle är dominerande bränslen i utbyggnaden av kraftvärmeproduktionen. Fram förväntas elproduktionen från vindkraft fler- dubblas års nivå på ca till drygt . av den planerade utbyggnaden kommer att ske av bolag vars verksamhet är helt inriktad på vindkraft. Ägarna till svensk vindkraft domineras av privata intressenter. På grund av svag lönsamhet och osäkerhet i utformningen av stödsystemet har de traditionella energibolagen haft en avvaktande inställning till vindkraft. Lönsamheten i såväl vindkraft som kraftvärme är i hög ut- sträckning beroende av intäkter från elcertifikat. Lagen om elcerti- fikat i sin nuvarande form gäller . Detta medför att investering i vindkraft och kraftvärme är förknippat med stora osäkerheter avseende den framtida lönsamheten, vilket i sin tur medför att den framtida utbyggnaden av miljövänlig elproduk- tion påverkas negativt. medför detta att det finns stor osäkerhet i prognoserna för den framtida utbyggnaden. 7 Källa: , Elmarknaden . 5Strukturförändringar Företagens motiv till förvärv/försäljning Vilka motiv för strukturförändringarna anger företagen samt finns det ytterligare syften och utvecklingstendenser? Vilka motiv finns det för inträde och utträde från marknaden? Kommunerna svarar för stor del av försäljningarna Huvuddelen av de företag som sålts har haft kommunala ägare. De vanligaste motiven som kommunerna anger för försäljningar är: ökad risk, hårdare konkurrens och osäkerhet som följd av avreg- leringen. Den konkurrens som uppstod efter avregleringen, främst på elhandelssidan, innebar att kraven på affärsmässighet ökade väsentligt. Risken att verksamheten gick med förlust ökade. Många kommuner ansåg även att en affärsmässig verksamhet väsentligt avvek från normal verksamhet. Genom att el säljs i konkurrens ansågs det inte längre vara en uppgift att tillhandahålla el till invånarna i kommunen. Osäker- heten när det gäller prisutvecklingen på samt svårig- heten att bygga upp en kompetent organisation har även an- givits som skäl till försäljning. Nämnda faktorer resulterade i att osäkerhet uppstod om vilken lönsamhet som var möjlig att uppnå . långsiktigt bättre lönsamhet/avkastning i jämförelse med att behålla energiverksamheten i egen regi. Många kommuner drog slutsatsen att om försäljningslikviden användes för att amortera skulder eller placerades i olika värde- papper skulle avkastningen bli bättre/säkrare än om energi- verksamheterna behölls. Ekonomin avgörande för kommunernas försäljning ÖPwC har undersökt sambandet mellan kommunernas finansiella ställning och försäljning av kommunala energibolag. En viktig drivkraft bakom försäljningarna är kommunernas svaga finansiella ställning. av kommunerna som avyttrade energiverksamheter uppvisade noll eller negativt resultat året före försäljningen. (Genomsnitt för samtliga kommuner var ) Ett annat mått på kommunens ekonomi är soliditet, dvs. redo- visad andel eget kapital i förhållande till totalt kapital. Majoriteten av de kommuner som avyttrat energiverksamhet hade en soliditet året före avyttringen som var lägre än , vilket kan jäm- föras med genomsnittet på . Däremot förefaller inte partifärg ha haft någon inverkan. Den politiska majoriteten i de kommuner som avyttrat energiverk- samheten 1998 2002 visar sig vara jämt fördelad mellan socialistisk, borgerlig respektive oklar politisk majoritet. Det kan dock noteras att de kommuner som hade borgerlig eller oklar politisk majoritet var något överrepresenterade jämfört med genomsnittet i ifråga. Kommun resultat före extra ordinära intäkter och kostnader året innan försäljningstidpunkt av energiverksamhet 1999 - 2002 Källa: ÖPwC analys. Antal kommuner som sålt energiverksamhet med soliditet lägre respektive högre än året innan försäljning (- 20001). Källa: ÖPwC analys. Politisk majoritet i kommuner vid utförsäljning av kommunala energibolag, 1998 - 2002 Fördelning enligt mandatfördelning i rikets alla kommuner 1998 Andelen för ett politiskt block beräknas utifrån antal transaktioner med respektive majoritet, relativt totalt antal undersökta transaktioner 1998 – 2002. Poltisk inriktning är enligt uppgifter från Kommun aktuell: Socialistisk avser majoritet för (s) och (v) Borgerlig avser majoritet för (m), (kd), (fp) och (c) Annat avser (mp) i vågmästarställning eller oklar majoritet Källa: ÖPwC analys. Större utförsäljningar från basindustrin mindre troliga Kommunernas ansträngda finanser och negativa ekonomiska fram- tidsutsikter talar för att utförsäljning av kommunala energiföretag kommer att fortsätta. De tre stora bolagens agerande efter tidigare förvärv med höjningar av nättariffer och fjärrvärmepris kan dock motverka kommunernas vilja att avyttra energiverksamhet Huvudsaklig anledning till att industrin och privata placerare har avyttrat sitt ägande i kraftbranschen, exempelvis försäljningarna av och Stora Kraft, torde enligt vår bedömning vara ett behov att frigöra kapital för investeringar inom kärn- områden. Bidragande även vid dessa försäljningar bör ha varit det attraktiva prisläget. Ett antal försäljningar har också syftat till att uppnå en rationellare struktur (/kraft och /) eller har berott på politiska beslut (Barse- bäck). Större utförsäljningar av produktionskapacitet från svensk bas- industri verkar mindre troliga. Orsaken är främst den senaste tidens relativt höga elpriser samt möjligheten att erhålla elcertifikat. Osäkerhet om hur handel med och tilldelning av utsläppsrätter kommer att påverka elpris och produktionskostnader är även en starkt bidragande orsak till att industrin sannolikt väljer att fort- sätta att äga elproduktion. Som exempel kan nämnas att , föregående VD, i media utryckt oro för elprisets framtida utveckling och att Holmen genom att utnyttja egen produktionen kan undvika kostnadsökningar orsakade av stigande elpriser. Skalfördelar avgörande för köp av energibolag Förvärven har till övervägande del avsett kommunala vertikalt integrerade energiföretag. Ägarförändringar avseende enbart elpro- duktion har, bortsett från Storas försäljning av Stora Kraft till Fortum och förvärv av kärnkraft, endast skett i begrän- sad omfattning. Köpare har i de flesta fall varit , eller Fortum. Drivkrafterna bakom de tre storas förvärv av vertikalt integrerade energibolag har enligt vår bedömning främst varit strävan efter skalfördelar och kostnadssynergier vad gäller elförsäljning och el- distribution. De utländska aktörernas inträde på den svenska marknaden, bl.a. E.ON:s och Fortums förvärv av respektive , har sin bakgrund i den tidiga avregleringen av den svenska elmarknaden och dessa aktörers expansionsstrategier. En drivande faktor har troligtvis även varit möjligheten att förvärva vattenkraft. angav som ett av motiven för förvärvet av att det fanns synergier i vattenkraftproduktionen, då de båda bolagens kraftverk i stor utsträckning överlappade varandra geografiskt. Övriga transaktioner som har omfattat vattenkraft har i de flesta fall motiverats av behov av renodling av verksamheten och/eller behov av att förbättra den finansiella ställningen. Av dessa kan nämnas försäljning av vattenkraft i ström till Tekniska Verken i och Fortums (dåvarande ) försäljning av vattenkraft till och 2001. uppgav som skäl till försäljningen att de ville minska på ägan- det i vattenkraftstationer där de endast var passiva ägare. å sin sida uppgav att man ville frigöra kapital för andra invest- eringar. Vilka motiv finns det för in- och utträde från marknaden? Inträde/expansion via investeringar i ny verksamhet Förutom förvärv av befintlig verksamhet har investeringar i ny verksamhet och nya marknader skett både i elhandel och elpro- duktion. Inom elhandeln gäller detta t.ex. bensinbolagen samt expansiva kommunala bolags försäljning till kunder utanför den egna kommunen. Motiven för bensinbolagens inträde var främst deras bedömning att kunna utnyttja sina starka varumärken och etablerade kund- relationer för att snabbt nå stora volymer och därmed kost- nadsfördelar. De flesta av de expansiva kommunala bolagen har vuxit organiskt genom kampanjer riktade till kunder i andra nät. Motiven för deras expansion har främst varit att via en större kundbas uppnå en kritisk massa. Statoils system var inte anpassat för elförsäljning. Det förhållan- det att kunderna var fördelade över hela landet, och därmed åter- fanns i ett stort antal olika nätområden, gjorde kundhanteringen extra besvärlig. Hanteringskostnaderna blev höga, bland annat till följd av de svårigheter som uppstod i samband med leverantörs- byten. Statoil sålde därför 2002 elförsäljningsverksamheten till Öresundskraft. sålde sin elhandelsverksamhet till Dalakraft. Ett skäl till att drog sig ur elmarknaden torde ha varit svag lönsamhet. Flera av de expansiva kommunala bolagen har försvunnit från marknaden som självständiga bolag. De bolag som försvunnit har blivit uppköpta, i några fall efter att ha redovisat betydande för- luster (, samt ). Tillskott av ny elproduktionskapacitet har främst skett från kraft- värme och vindkraft. Merparten av de kraftvärmeprojekt som avser utbyggnad eller nybyggnad är ännu endast på planeringsstadiet. Elprisets utveck- ling, långsiktigheten och utformningen på elcertifikatsystemet samt framtida kraftvärmebeskattning är dock avgörande för i vilken omfattning som de planerade projekten kommer att genomföras. Ägarna till svensk vindkraft domineras av privata intressenter. Deras drivkrafter för att investera har i stor utsträckning haft inslag av ideell karaktär. De har haft en vilja att aktivt medverka till miljö- mässigt hållbar omställning av svensk elproduktion. Vad det gäller den framtida utbyggnaden så har graden av, såväl svenska som utländska, kommersiella intressen ökat. Det finns även ett politiskt tryck från staten på framförallt att medverka i en miljö- mässigt hållbar omställning av elproduktionen. Det har förekommit viss ägarförändring även inom vindkraft. Den produktionskapacitet som har bytt ägare har dock varit mycket begränsad. Det faktum att den totala vindkraftsproduk- tionen i sig inte har någon nämnvärd påverkan på konkurrenssitua- tionen innebär således att dessa ägarförändringar inte haft någon betydelse för konsumenterna. 6Strukturförändringarnas påverkan på konsumenten Vilken effekt har utträdet haft på konsumenterna? Hur har strukturförändringarna påverkat konkurrensen sett från konsumenternas perspektiv? Har konsumenternas benägenhet att agera på marknaden påverkats av de aktuella strukturföränd- ringarna? Konsumenternas valmöjligheter har ökat De aktörer som etablerade sig efter schablonreformen bidrog till att konkurrenstrycket ökade. Aktörerna var tvungna att slå sig in på elmarknaden med priset som främsta konkurrensmedel. Den höga produktionen av vattenkraft i det nordiska systemet åren 1998 2000 medförde låga inköpspriser på . För att de nya aktörerna skulle kunna konkurrera tvingades de emellertid till mycket små påslag på sina inköpspriser. Många av de som tvingades slå sig in på elmarknaden med låga priser har numera försvunnit, de flesta genom uppköp. Kundernas valmöjligheter ökade väsentligt efter schablon- reformen. Från att tidigare bara ha haft ett möjligt leverantörsval, förutom det fåtal som hade elmätare som mätte förbrukning , ökade antalet rikstäckande leverantörer till ett 50-tal8 genom det tidigare beskrivna tillträdet till marknaden av bl.a. ett antal nya aktörer. Antalet valmöjligheter har () mer än halverats. 8 Av ÖPwC gjord uppskattning utifrån genomgång av elförsäljare 1996 2004. kan ifrågasättas om de marginaler som de mest aggressiva aktörerna tog ut var tillräckliga för att åstadkomma en uthållig verksamhet. I det fall låga priser urholkat ekonomin och lett till att bolag lagts ner, kan detta dessutom ha drabbat kunderna. Så var fallet när avstängdes från handel på och kunderna hänvisades till anvisningsleverantören. Effekten av detta blev att kunderna inte längre fick el till avtalade priser. Några av anvisningsleverantörerna tog ut priser motsvaran- de nivån i tillsvidareavtalen medan andra baserade priserna på gällande spotmarknadspris. I samtliga fall var det pris som togs ut högre, i flera fall mycket högre, än det pris som hade avtalats med . Kunderna drabbades även på ett annat sätt. När en leverantör avstängs och leveransen övergår till anvisningsleverantören ska av- läsning av kundens förbrukningen fram till leverantörsbytet göras. Genom att hade ett stort antal kunder fördelade på flera nätområden och leveransen avbröts julhelgen kom avläsningen i flera nätområden att försenas kraftigt. Oklar- heter uppstod härigenom beträffande hur stor del av förbrukningen som respektive anvisningsleverantören skulle svara för. Någon möjligheten för kunden att kontrollera förbruk- ningen fanns inte. hade endast lyckas slutavräkna 2/3 av kunderna. Skillnader i elpriser har minskat något Skillnaden mellan det högsta och det lägsta priset som de olika elförsäljarna tar ut för ett 1-årsavtal har minskat. Som framgår av diagrammet till höger var skillnaden /kWh 2001 mot /kWh .