sou · GSB33d11 · 2005-01-01 00:00:00 — De behöver dock inte alltid stå i SOU 2004:3 LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt - en kontrollerad registerstudie i motsättning till varandra. Några kan ha upplevt båda och några har ingen av dessa faktorer. I vilken mån tar dessa olika grupper del av fortsatt eftervård? Vilka effekter har motivationsarbetet och eftervården respektive de negativa vårdhändelserna för utfallet? 3.Dels jämförs LVM-vårdade med kontroller. Där studeras skill- nader i utfall efter utskrivning (eller motsvarande), skillna- der i andra insatser som givits samt slutligen relateras utfallen till LVM-vård, till olika bakgrundsfaktorer samt till övriga givna insatser. Det senare sker genom multivariata modeller. Studien har genomförts i som är upptagningsområde för en och samma tillnyktrings- och avgiftningsenhet (TNE). De som omhändertogs enligt LVM ingår i stu- dien. Orsaken till denna avgränsning är följande. inrättades 1996 och vi bedömde att det kunde ha tagit innan rutinerna för detta stabiliserats. (se nedan) inrättades först . Då uppgifter behövdes före omhändertagandet var därför 1998 första möjliga år. Ett omhändertagande kan vara , vilket i praktiken tar ifall avvikning skett. Ett omhändertagande sista tar alltså slut sista (eller något senare). Då studien genomfördes gav det oss som minimum uppföljningstid. Studien använder sig uteslutande av sekundärdata från register och akter. Inga intervjuer har genomförts inom ramen för projek- tet. De datakällor vi använt är följande: hos (SiS). I bokförs alla LVM-placeringar i , med bl.a. datum för in- och utskrivningar, omplaceringsbeslut. i som förs hos FoU-avdel- ningen vid (SiS). Den bygger på intervjuer med (i princip) alla intagna vid LVM-hemmen : efter intagning, i samband med § 27-placer- ing samt vid utskrivning. God täckning finns främst för det första av dessa tillfällen. Normalt skall alltså intervjuer göras (s.k. långformulär). I vissa fall har intervjuer inte genomförts, utan enbart en kortare sammanställning utifrån övrigt utred- ningsmaterial (s.k. kortformulär). LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt - en kontrollerad registerstudie i SOU 2004:3 Register från Frösö Behandlingshem (FBH) över tillnyktringar respektive avgiftningar. Dess avdelning TNE har hand om alla tillnyktringar och avgiftningar i . Det innehål- ler bland annat alla intagningar på sjukavdelning och eventuella diagnoser. Brotts- och påföljdsregistret från . Innehål- ler domar och verkställigheter. som innehåller dödsorsaker. är registeransvarig myndighet, men uppgifter äldre än finns hos . , som bland annat ger uppgift om datum för eventuell död eller aktuell adress. Socialtjänstakter vid kommunernas Individ- och familjeomsorg, särskilt missbruksenheterna. Arbetsgången har varit följande. Ur fick vi uppgifter om alla personer skrivna i , vilka tagits in för LVM-vård enligt § 4 eller blivit omhändertagna enligt § 13. Totalt 47 individer hade under dessa år omhändertagits enligt LVM. Totalt hade dessa personer omhändertagits 63 gånger . Tretton personer hade fler än en LVM-placering . Om någon av dessa gällde en LVM-placering enligt 4 §, så valdes denna placering före ett eventuellt omhändertagande som ej övergått i fastställd dom. Fanns flera liknande placeringar så valdes den första . Totalt 47 personer uppfyllde kriteriet, varav 28 fick fastställd dom enligt 4 § och 19 endast omhändertagande enligt 13 §. För dessa 47 fick vi följande uppgifter: namn, personnummer, datum för dom och omhändertagande, datum för eventuella § 27- placeringar, datum för eventuell återkomst till LVM-institution från § 27-placering och datum för utskrivning från LVM. I nästa skede försökte vi finna matchande tvillingar till så många som möjligt av dessa. Då användes FBH:s register över tillnykt- ringar respektive avgiftningar. Där sökte vi först alla 47 LVM- omhändertagna och fick för dem fram följande uppgifter: hemort, antal tillnyktringar respektive avgiftningar samt datum för dessa, drogtyper som varit aktuella vid tillfället ifråga samt vilket slags boende de då blivit utskrivna till. SOU 2004:3 LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt - en kontrollerad registerstudie i Kontrollpersonerna valdes ur samma register bland dem som inte haft någon LVM-placering . De skulle i möj- ligaste mån ha samma kön, ungefär samma ålder, samma drogtyp, hemort, samt ungefär samma antal avgiftningar och tillnyktringar som föregick LVM-personens placering. De senare uppgifterna användes som mått på svårighetsgrad i missbru- ket före. Vi försökte även att titta på boendesituationen vid utskrivning från FBH, dvs. om det fanns någon indikation på bostadslöshet. Med så många matchningskriterier tvingades vi ta beslut om olika gränser och prioriteringar. Ofta har personen använt flera olika drogtyper, och sammansättningen kunde ibland skilja mellan olika tillfällen. Vi har då valt att använda en modifierad drogkarri- ärmodell (1983; Yamaguchi & 1984). Vi har matchat efter den drog av eventuellt flera droger som står högst i nedanstående rangordning. 1.Opiater (heroin m.m.) 2.Stimulantia (amfetamin och kokain) 3.Lugnande och ångestdämpande medel 6.Inhalationsmedel (sniff) Ålder har fått falla inom en marginal på ± hos personer upp till , och ± hos personer . När det gäller boende avsåg vi först indikation på bostadslöshet, till exempel att man angetts som hemlös, eller skrivits ut till kommunalt boende för bostadslösa personer. Det visade sig dock svårt att genomföra eftersom boende inte noterades explicit, endast vad man skrivits ut till. Många skrevs ut till behandlingsinstitution och då saknas upp- gift om tillgång till bostad. Detta tvingades vi därför kontrollera i efterhand med socialtjänstuppgifter. Avseende hemort har vi, i de fall en tvilling inte kunnat hittas i samma kommun, försökt finna en person i en kommun som avståndsmässigt ligger lika långt från FBH. Slutligen när det gällt avgiftningar och tillnyktringar har vi börjat med att matcha efter antal avgiftningar, därefter antal tillnykt- ringar, eftersom avgiftningar är en mer omfattande insats som visar ett större vårdbehov. Det har självklart inte alltid varit möjligt att LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt - en kontrollerad registerstudie i SOU 2004:3 ha exakt samma antal av dessa, men strävan har varit att de skall vara så lika som möjligt. När tvillingparen på detta sätt valts ut, skickades begäran till om utdrag ur sjukvårdsregister, till Krimi- nalvårdsverket om Brotts- och påföljdsregistret samt till FoU- avdelningen vid om uppgifter från för de aktuella personerna. Vidare undersökte vi i aktuell adress och uppgift om eventuellt dödsfall för alla. För dem som avlidit begärdes dödscertifikat hos respektive . Hos kommu- nerna begärdes tillstånd för studier av socialtjänstsakterna för de berörda - LVM-intagna såväl som kontroller. Studien har genomförts på uppdrag och omfattas av tillägg i Sekretessförordningen (SekrF; SFS 2002:711, 3 § punkt 1). Begäran om forskningsetisk prövning sändes till Social- styrelsens forskningsetiska kommitté som beslöt god- känna studien. I huvudsak har vi använt oss av uppgifter från register som är sär- skilt reglerade i lag och som förs av myndigheter enligt särskilda rutiner. Det gäller till exempel , sjukvårdsregistret, kriminal- vårdens register, folkbokföringsregistret och dödsfallsregistret. Ett viktigt register för denna studie är Frösö Behandlingshems register över tillnyktringar och avgiftningar. Det är däremot inte reglerat på samma sätt. Det tillkom främst utifrån FBH:s egna behov och för att underlätta deras eget arbete. I några fall har de intagna inte upp- gett sitt personnummer. Detta problem var dock av mycket begränsad omfattning och torde främst gälla personer som är mindre kända på enheten4. Som nämnts hade registret inte tillräck- liga uppgifter om boende. Studien använder sig också av socialtjänstakter. Kvaliteten på dessa akter är varierande. De problem med data som finns gäller främst uppgifter från dessa akter. Det har till exempel gällt oprecisa 4 Andelen tillnyktringar där personnummer saknades i TNE:s register uppgick . SOU 2004:3 LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt - en kontrollerad registerstudie i uppgifter om personliga sociala förhållanden, missbrukets varak- tighet samt i något fall – vilket för denna studie är allvarligast – oprecisa uppgifter om insatsernas faktiska genomförande. Genom SiS har vi kunnat få tillgång till s.k. DOK-intervjuer för alla utom en LVM-person samt för fyra av kontrollpersonerna. Vi har kunnat komplettera uppgifter om missbrukets varaktighet, utbildning, familjesituation, sysselsättning, boende samt uppgifter om LVM- institution och om avvikningar . I de fall det fanns motstridiga uppgifter om sociala bakgrundsdata valde vi att sätta större tilltro till genomförd personlig DOK-intervju. Då endast den kortare sammanställningen gjorts i DOK-systemet valde vi att hellre lita till akter. När det gäller boen- deformer visade det sig att DOK-intervjuerna dåligt kunde diffe- rentiera mellan till exempel eget boende (första handskontrakt eller ägande) och olika mellanformer (t.ex. särskilt kategoriboende för missbrukare, träningslägenhet och social övergångsbostad). Där är akter mer tillförlitliga särskilt om till- handahåller bostaden eller betalar hyran. Pga. att DOK-intervjuer fanns för LVM-personer, men endast undantagsvis för kontroller, har vi ett större internt bortfall bland kontroller, vilket begränsar variablerna i de multivariata analyserna. Av 47 personer, skrivna i som tagits in för LVM-vård , fann vi att 13 personer inte varit föremål för till- nyktring eller avgiftning på TNE före LVM-intagningen och därför var omöjliga att matcha på våra kriterier. Av dessa hade 6 fastställd LVM-dom och 7 var endast omhändertagna. För 9 andra LVM-fall hade vi svårt att finna en likvärdig tvilling. De har ofta haft ett mycket högt antal tillnyktringar och avgift- ningar och det har inte gått att hitta personer som både i detta och övriga avseenden stämde överens. I alla utom ett av dessa fall plockades först ut en tvilling, men då skillnaderna mellan tvilling- arna i antalet tillnyktringar och avgiftningar året före LVM visade sig vara för stora prövade vi att ta bort dessa för att försöka klara matchningen på en mindre grupp. I ytterligare ett fall trodde vi oss ha genomfört en god matchning, men vid användningen av data från DOK visade det sig att kontrollpersonen hade varit LVM-vår- dad , men hon var då skriven utanför . LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt - en kontrollerad registerstudie i SOU 2004:3 innebar naturligtvis att hon inte kan fungera som kontrollperson. Av dessa 10 fall hade 6 fastställd dom och 4 endast omhändertagande. Olika jämförelser mellan matchade, svårmatchade och bortfall. Bortfall jämfört med svårmatchade Matchade jämfört med övriga Ålder, genomsnitt, (11,96) (12,72) (12,72) (8,58) (12,22) (10,98) Andel kvinnor, % Andel (%) Andel (%) från Andel (%) (6,93) (11,10) (1,93) (8,75) genomsnitt, (sd) (1,74) (2,67) (0,97) (2,07) genomsnitt, (sd) (a) och exact test för kategoriska variabler och T-test (oberoende grupper) för kontinuerliga variabler; (sd) standardavvikelse; e.s. De problematiska grupperna består alltså av två grupper, bortfall som gäller de individer som inte fanns i TNE:s register året före samt svårmatchade där god matchning inte kunde genomföras av andra skäl. Grupperna skiljer sig åt såtillvida att den förra gruppen saknade tillnyktringar föregående år, medan den senare gruppen tvärtom hade extremt många sådana. I tabell 1 presenteras tre SOU 2004:3 LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt - en kontrollerad registerstudie i analyser som handlar om skillnaderna mellan dessa grupper. Först görs en jämförelse mellan studiepopulationen å ena sidan - dvs. den matchade gruppen och den svårmatchade gruppen tillsammans - och bortfallsgruppen å andra sidan. Därefter görs en jämförelse mellan de två problematiska grupperna - bortfallsgruppen och de svårmatchade. Slutligen görs en jämförelse mellan å ena sidan dessa två grupper tillsammans, och å andra sidan de 24 som initialt föreföll kunna matchas med kontroller. I inledningsskedet antog vi att bortfall pga. att vederbörande inte fanns i TNE:s register skulle kunna bero på att de bodde i en fjärr- kommun; dvs. att personer från kommuner med ett längre avstånd till TNE ej har samma benägenhet att uppsöka TNE på grund av de långa resorna. Det visade sig dock att bortfallet inte var större från fjärrkommunerna jämfört med de mer näraliggande kommunerna (dvs. , och ). Den skillnad som – förutom när det gäller avgiftningar och tillnyktringar – råder mellan studie- populationen och bortfallet gäller framför allt att bortfallet har högre andel som är samboende. Det finns också viss tendens till högre droganvändning och lägre andel psykiska problem i bort- fallsgruppen. Orsaken till att dessa inte nyttjat TNE skulle därför kunna vara att de klarat att hantera sina avgiftningar själva med anhörigas stöd. Man kan tänka sig att detta pågått tills familjen inte orkat längre och då har LVM trätt in. Därefter studerades skillnaderna mellan bortfallsgruppen och den svårmatchade gruppen. Bortfallsgruppen har lägre andel med psykiatriska problem och högre andel samboende. De var med andra ord i dessa avseenden något mer lika normalbefolkning. Den svårmatchade gruppen däremot är yngre, har mer psykiatriska pro- blem samt stort antal tillnyktringar och avgiftningar (även fler än den matchade gruppen). Det förefaller alltså som om bortfalls- gruppen och de svårmatchade är motsatta extremgrupper på var sin sida om den matchade gruppen både när det gäller tillnykt- ringar/avgiftningar och andra problem. Bortfallsgruppen har något lindrigare problem än den matchade urvalsgruppen, medan de svårmatchade tvärtom är något mer problematiska när det gäller psykiatrisk hälsa och svårighet i missbruk. Slutligen undersöktes skillnaden mellan de matchade å ena sidan och de två extremgrupperna å den andra. Den enda skillnaden gällde då ålder. Extremgrupperna är yngre än den matchade LVM-gruppen. Ifråga om kön, boendeort, hälsomäs- siga, sociala och missbruksmässiga faktorer samt lagrum för LVM- LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt - en kontrollerad registerstudie i SOU 2004:3 intagning och fastställande av dom föreligger inga signifikanta skillnader mellan matchade och övriga. Utöver de faktorer som tagits med i tabellen prövades också antal tidigare LVM, boendesi- tuation, utbildning samt att ha barn. Inte heller i dessa avseenden fanns skillnader mellan matchad LVM-grupp och övriga. Utifrån detta föreföll det rimligt att gå vidare med matchning på denna mindre grupp om 24 personer - en grupp som kan ses som mellan- gruppen av de LVM-vårdade. har beskrivits hur matchningen genomfördes i praktiken. Tabell 2 visar matchningens faktiska resultat utifrån de initialt fastlagda kriterierna. Tabellen ger dels gruppskillnader, dels syste- matisk korrelation eller överensstämmelse inom tvillingparen på respektive faktor.5 Matchningen föreföll så långt ha fungerat planenligt när det gäller ålder, kön, drogtyp, hemkommun samt antal avgiftningar och sammanlagd tid i dessa. Där finns inga signifikanta skillnader, och korrelationen inom tvillingparen är mycket god6. När det gäller tillnyktringar (antal och tid) finns ett problem. Det finns en god systematisk korrelation även på dessa variabler, men det tycks ändå finnas en viss snedfördelning på så sätt att LVM-gruppen har något högre värden än kontrollerna. I den senare analysen måste hänsyn tas till detta. Det kan göras genom att utfallsmått för tillnyktringar och avgiftningar efter kalibreras med värdena för året före, dvs. att vi som utfall mäter förändring snarare än faktiska tal. 5Observera att p-värdet (signifikansen) i jämförelsen av skillnader på gruppnivå bör vara så högt som möjligt (avvisar inte nollhypotesen att likhet råder mellan grupperna), medan p- värdet för korrelationen respektive överensstämmelsen bör vara så lågt som möjligt (avvisar nollhypotesen att det inte finns någon korrelation respektive överensstämmelse). 6För hemkommun är det visserligen ingen individuell överensstämmelse inom tvillingparen, men samma andel i respektive grupp kommer från närkommun. SOU 2004:3 LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt - en kontrollerad registerstudie i Jämförelse mellan LVM-grupp och kontroller utifrån matchningskriterierna (skillnader på gruppnivå) samt symmetri inom matchade par (korrelation respektive överensstämmelse på individnivå). N = 24 + 24. Ålder, m (sd) 46,59 (12,22) 46,51 (10,50) < 0,001 (d) Kön (andel kvinnor), % < 0,001 (e) Drogtyp, %. < 0,001 (f) , ), % 0,92 (0,97) 0,75 (0,79) 0,007 (d) före, m (sd) Tid i avgiftning (dygn), 4,13 (5,06) (4,25) m (sd) 2,67 (1,93) (1,62) < 0,001 (d) före, m (sd) Tid i tillnyktring (timmar), 33,97 (25,13) 26,59 (26,30) < 0,001 (d) m (sd) m = medelvärde; (sd) = standardavvikelse; (a) T-test för matchade par; (b) ; (c) Wilcoxon Sign test; (d) systematisk korrelation för matchade par; (e) Cohens Kappa för absolut överensstämmelse; (f) Gamma, systematisk korrelation av rangordnad variabel Därefter kontrollerades (tabell 3) matchningens resultat utifrån andra relevanta uppgifter ur socialtjänstakter och andra register. Dessa hade vi alltså inte tillgång till vid matchningstillfället. Här kontrollerades i efterhand om det finns någon snedvridning mellan grupperna framför allt på olika sociala faktorer, hälsa och tidigare insatser. LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt - en kontrollerad registerstudie i SOU 2004:3 Kontroll av matchning på hälsa och sociala faktorer (n = 24 + 24), samt jämförelse mellan LVM-grupp i studiepopulation och kontrollgrupp utan matchning (n = 34 + 33). Gift eller sambo, % Har barn, % (a) (eget kontrakt eller sysselsättning (b) 0,01 (c) 0,003 (f) före LVM, % 0,07 (c) 0,06 (e) 0,04 (d) året före, m (sd) (31,3) (4,3) (27,3) (18,5) LVM tidigare i livet, 0,008 (c) 0,003 (e) 0,001 (c) < 0,001 (e) 0,09 (d) 6,6 (9,6) 2,6 (5,0) 0,04 (g) m (sd) (10,3) (5,5) (a) Uppgift saknas för 6 i matchad kontrollgrupp och för 3 andra kontroller; (b) Uppgift saknas för 7 i matchad kontrollgrupp och för 3 andra kontroller; (c) McNemars test för matchade par; (d) T-test för matchade par; m = medelvärde; (e) chi-2; (f) exact test; (g) T-test för oberoende grupper; (sd) = standardavvikelse; e.s. Tabell 3 visar att kontrollen i socialtjänstakterna avslöjar svaga sidor i den genomförda matchningen. Flera sociala faktorer som familjesituation, bostadssituation och kriminalitet är visserligen relativt likvärdiga i grupperna, men sysselsättning, hälsa och stödin- satser från socialtjänst skiljer sig mer. De LVM-intagna hade i mindre utsträckning regelbunden sysselsättning, har haft fler stödinsatser från , inklusive fler dagar på behandlings- SOU 2004:3 LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt - en kontrollerad registerstudie i hem föregående år, och de har oftare haft LVM tidigare i livet. Dessutom har de oftare psykiska problem och har varit fler dagar på sjukhus föregående år. Det är rimligt att anta att de faktorerna har bidragit till att just dessa personer har tvångsomhändertagits enligt LVM till skillnad från personerna i kontrollgruppen. Detta innebär naturligtvis problem för studien, eftersom strävan var att grupperna skulle vara likvärdiga så att skillnader mellan LVM-grupp och kontroller i första hand kunde studeras i parvis design. Denna ambition måste i och med detta överges. Match- ningen fick brytas upp, och istället hanteras grupperna som obero- ende grupper, där särskiljande faktorer hanteras genom multivariata analyser. Förutsättningarna för studiens ambitioner i andra avseen- den – hur vården och eftervården genomförts, skattning av utfall för LVM-gruppen, jämförelser mellan de med och utan fastställd dom, de med och utan § 27-placering m.m. – har däremot inte påverkats av dessa problem. Sedan matchningen därmed övergivits kunde dock alla kontrollpersoner som vi ursprungligen plockat ut tas med, dvs. även de som först sorterades ut pga. svagheter i matchning. Kontrollgruppen uppgår därmed till 33 personer. LVM-gruppen omfattar totalt 47 personer. I flera analyser där utfallet mäts med tillnyktringar/avgiftningar vid TNE omfattar LVM-gruppen dock endast de 34 personer som även tidigare nyttjat TNE. Som ovan visas i tabellen råder i stort sett samma skillnader mellan LVM- gruppen och kontrollgruppen då dessa hanteras som oberoende grupper. De faktorer som skiljer grupperna åt bör ingå som kon- trollfaktorer i multivariat analys av utfall. Följande utfallsmått används: 1.Överlevnad: andelen döda totalt, andelen döda , dödsorsaker samt tid till eventuellt dödsfall. 2.Tid i antal dagar till ny tillnyktring/avgiftning på TNE. 3.Vårdtyngd på TNE samt förändring av denna jämfört med före LVM. Det sistnämnda skall förklaras närmare. Tillnyktringar och avgift- ningar före LVM användes som indikationer på miss- brukets problemnivå för matchningen. LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt - en kontrollerad registerstudie i SOU 2004:3 ningar efter LVM-perioden används nu för att mäta utfall. För att slippa laborera med två separata mått på tillnyktringar respektive avgiftningar så slås de samman till ett enda, nämligen vårdtyngd på TNE för året efter. Det har beräknats utifrån sammanlagda antalet dygn på TNE, dvs. både tillnyktringsdygn och avgiftningsdygn. Tillnyktringarna är i allmänhet många men mycket korta, medan avgiftningarna är färre men längre. Problemet är dock att alla inte har haft samma möjligheter att hamna på TNE under hela . De kan under längre eller av året ha suttit i fängelse, varit inlagda på sjukhus eller suttit på LVM. Under sådana perioder befinner de sig i särskilt skyddad miljö och är därför inte jämförbar. De kan också ha dött eller flyttat från länet och skulle av dessa skäl inte kunna hamna på TNE. Därför måste först den möjliga tiden beräknas enligt följande formel. Möjlig tid: 365 - (antal dgr i fängelse + antal dgr inlagd på sjuk- hus + antal dgr på LVM + antal dgr som går bort pga. död eller avflyttning från länet) För att uttrycka vårdtyngden i lämpligt mått beräknas den som en kvot dygn på TNE/möjlig tid. Denna kvot multipliceras med 365 för att uttryckas i helårstermer. Det kan därmed översättas i antal dagar/år på TNE sedan hänsyn tagits till möjlig tid. För en person som dog under avvikning från § 27 kan detta mått inte beräknas, eftersom han inte hade någon möjlig tid. På motsvarande sätt beräknades vårdtyngden också för året före LVM-perioden. Materialet har hanterats i Statistical Package for the Social Sciences (SPSS), version 11. Standardmetoder för statistisk analys har använts och redovisas i respektive analys. Parvis design har använts i jämförelser för individer före och efter LVM-perioden. Analys- metoder för matchade par, som först planerades i jämförelser mel- lan LVM-grupp och kontroller, kunde inte genomföras pga. de gruppskillnader som fanns. Istället fick kontrollgrupp och LVM- grupp – liksom övriga gruppjämförelser – hanteras som oberoende grupper. Det vanliga signifikanskravet p < 0,05 har använts. Normalt bör gruppjämförelser kräva en gruppstorlek på minst 30. Det är dock ingen absolut gräns. har vi tvingats gå under den. SOU 2004:3 LVM-vårdens genomförande, utfall och effekt - en kontrollerad registerstudie i då att det är svårare att urskilja skillnader. De skillnader som ändå påträffas bör man ändå kunna sätta tilltro till. Dessutom kan man anta att vissa gruppskillnader skulle ha varit signifikanta i en större studie. Därför redovisas alltid p-värden upp till 0,20. Där grupper jämförs på många olika faktorer finns viss risk för s.k. massignifikans. Pga. den ibland lilla gruppstorleken har dock ingen korrektion, typ , tillämpats. Därför bör man bedöma mönster av gruppskillnader snarare än enskilda faktorer. Multivariata analyser har genomförts med tre olika statistiska metoder.