sou · GSB3123d2 · 2005-01-01 00:00:00 — nya lagen inte någon ändring materiellt sett vad gäller vilka be- handlingar hälso- och sjukvårdspersonal och övriga får utföra. har även med stöd av § 5 i lagen meddelat tillämpningsföreskrifter till denna lagstiftning – Bekendtgörelse om en branscheadminestreret registerordning for alternative behand- lere. Huvudinnehållet i den aktuella lagstiftningen om ett frivilligt branschadministrerat register presenteras i det följande. Lov om en branscheadministreret registerordning for alternative behandlare I inledningen av lagen anges att en frivillig branschadministrerad registerordning införs för att stärka brukarnas säkerhet vid använd- ande av alternativ behandling (§ 1). I stora drag innebär lagen att föreningar för alternativa behandlare kan ansöka hos Inrikes- och sundhedsministern (eller den han eller hon bemyndigar) om ett – på närmare angivna villkor – godkännande om att få registrera de medlemmar som uppfyller vissa basala utbildningsmässiga krav och som önskar att omfattas av registret. Dessa medlemmar har efter en sådan registrering rätt att använda titeln registreret alternativ be- handler (RAB). I motiven till lagen framhålls att brukarna av alter- nativ behandling därmed lättare kommer att kunna identifiera de behandlare som uppfyller en rad yrkesmässiga krav som fastställts av respektive branschförening. I motiven till lagen framhålls att registerordningen för alternativ behandlare är frivillig och att det innebär att de behandlare som inte uppfyller kraven eller som inte önskar att omfattas av register- ordningen, fortfarande kommer att kunna utöva alternativ be- handling i enlighet med gällande bestämmelser. Lagen innebär endast att alternativ behandlare som är medlem i en godkänd före- ning, med föreningens tillåtelse kan använda sig av titeln registreret alternativ behandler (RAB). En internationell jämförelse med inriktning mot Definitionen av alternativ behandlare I den danska lagen definieras en alternativ behandlare som en person, som utövar hälsomässig verksamhet utanför den offentligt finansierade hälso- och sjukvården, och som inte är legitimerad att utöva den ifrågavarande verksamheten eller omfattas av Sund- hedsstyrelsens tillsyn (§ 1 andra stycket). Det framhålls särskilt i motiven till lagen att registerordningen endast omfattar utövare av sundhedsmaessig virksomhed. I tillämpnings- föreskrifter sägs att med sådan verksamhet avses diagnosticering, behandling, förebyggande m.m. av sjukdom rörande den enskilde brukaren (§ 1 andra stycket). I motiven till lagen framhålls att den inte omfattar dem som uteslutande utövar av verksamhet som rör livsfilosofier, skönhetsbehandlingar, personligt välbefinnande, per- sonlig utveckling, m.m. Detsamma gäller även enligt styrelsens föreskrifter (§ 1 andra stycket). Enligt lagen är en förening vidare en organisation, hvis medlem- mer er alternative behandlere inden for et enkelt fagområde (§ 1 andra stycket). Efter en konkret bedömning, kan dock även för- eningar som organiserar medlemmar som utför verksamhet inom olika behandlingsformer godkännas. Förutsättningar för godkännande av föreningar Av lagen framgår att Inrikes- och sundhedsministern – och även (jfr § 5) – efter ansökan kan godkänna före- ningar, som kan registrera alternativa behandlare. Föreningen måste dock uppfylla följande villkor för att bli godkänd. 1.Foreningens væsentligste formål skal være at repræsentere alternative behandlere i faglige spørgsmål. 2.Foreningen skal have et ikke uvæsentligt antal af alternative behandlere som medlemmer. 3.Foreningen skal have et regelsæt for god klinisk praksis. 4.Foreningen skal være veletableret og opbygget i en anerkendt foreningsform med vedtægter. Vedtægterne skal indeholde bestemmelser, som sikrer, at foreningen er demokratisk i sin opbygning og funktion. Endvidere skal vedtægterne indeholde bestemmelser om optagelse som medlem af foreningen samt om, hvornår der kan ske fratagelse af medlemskab. En internationell jämförelse med inriktning mot 5.Foreningen skal have et klageorgan, hvis sammensætning og sagsbehandling er betryggende for parterne. Klageorganet skal kunne behandle klager fra brugere af alternativ behandling over den behandling, de har fået af foreningens medlemmer, samt klager fra alternative behandlere over nægtelse af optagelse i foreningen. Endvidere skal klageorganet behandle klager over fratagelse af medlemskab af foreningen eller fratagelse af tilladelse til at anvende titlen registreret alternativ behandler (RAB). Klageorganet skal kunne sanktionere overtrædelser af foreningens regler. 6.Foreningen skal give offentligheden adgang til oplysninger om, hvilke af foreningens medlemmer foreningen har givet tilladelse til at anvende titlen registreret alternativ behandler (RAB), jf. § 3, stk. 1, og om regelsættet for god klinisk praksis, jf. 3, samt om de basale uddannelseskrav foreningen til de medlemmer, som foreningen giver tilladelse til at anvende titlen registreret alternativ behandler (RAB). 7.Foreningen skal endvidere basale uddannelseskrav til de medlemmer af foreningen, som foreningen giver tilladelse til at anvende titlen registreret alternativ behandler (RAB). Det framhålls i motiven att innebörden av att registerordningen är branschadministrerad är att det är den enskilde – av Sundheds- styrelsen godkända – föreningen som utför registreringen, om en medlem uppfyller kraven enligt registerordningen. Det är inte ett krav för ett godkännande av föreningen att alla medlemmar i en förening ska kunna uppfylla villkoren för att få använda titeln (se ovan). Vidare framhålls att det inte ställs krav på att föreningen ska vara dansk, t.ex. kan föreningar från andra EU/EES- stater ansöka om godkännande enligt registerordningen. När det gäller de olika angivna villkoren för godkännande av föreningen (§ 2 punkten 1–7) anges bl.a. följande i motiven till lagen samt i tillämpningsföreskrifter. För medlemsantalet (punkten 2) anges att ett medlemstal om cirka 30 bör kunna uppfylla kraven. Detta kan antingen gälla förening inom enskilt yrkesområde eller en paraplyorganisation för olika alternativ behandlare. En internationell jämförelse med inriktning mot I fråga om god klinisk prakis (punkten 3) sägs att regelverket bl.a. ska innehålla bestämmelser om att medlemmarna endast får använda medel och metoder som är betryggande och att medlem- marna endast får utföra behandlingar som vederbörande är kvali- ficerad för. I föreskrifter anges närmare vad detta regel- verk ska innehålla. Enligt motiven bör en förening anses vara väletablerad (punkten 4) om den har funnits . Om en förening består av sammanslagna föreningar, kan den anses väletablerad än denna. En konkret bedömning i det enskilda fallet måste dock göras. förutsätts, enligt motiven till lagen, i före- skrifter ange närmare krav på de klagoorgan som ska finnas hos föreningen (punkten 5). Detta kan t.ex. gälla frågor om opartiskhet m.m. I motiven till lagen samt i föreskrifter anges att utbildningskraven (punkten 7) både gäller teori och praktik. De aktuella kraven ska framgå av föreningens stadgar. De grund- läggande utbildningskraven förutsätts vara en hälso- och sjukvårds- inriktad utbildning, som består av sammanlagt minst 660 under- visningslektioner (minimum ) eller timmar. Vidare förutsätts utbildningen omfatta minst 250 undervisningslektioner eller timmar i den primära behandlingsformen. Undervisningen bör i övrigt innehålla grundläggande utbildning om hälso- och sjukvårdslagstiftningen, psykologi, klinikvägledning/klinikbehand- ling samt presentation av andra alternativa behandlingsformer. Se vidare föreskrifter (2 kap § 10). Sundheds- styrelsen förutsätts fastställa övergångsbestämmelser rörande ut- bildningskraven (7 kap. § 22 i styrelsens föreskrifter). I motiven framhålls att registerordningen inte innebär ett god- kännande av det allmänna av respektive alternative behandlings- metod. Enligt lagen ska det endast bedömas om de föreningar som En internationell jämförelse med inriktning mot ansöker om godkännande eller som redan är godkänd, uppfyller de närmare fastställda kraven i registerordningen. kan också återkalla ett godkännande om den bedömer att en före- ning inte längre uppfyller de närmare fastställda kraven. Skydd av titel m.m. En alternativ behandlare, som är medlem i en av godkänd förening, har som nämnts ovan rätt att använda titeln , under förutsättning att föreningen har gett tillåtelse till det. (§ 3 första stycket). Den som oriktigt använder denna titel eller framstår som sådan straffas med böter (§ 3 andra stycket). Handläggningsavgift för föreningen m.m. Det förutsätts också att de föreningar som önskar bli godkända att administrera register för alternativ behandlare, betalar en hand- läggningsavgift för den prövning som utförs. Indenrigs- och sund- hedsministeren fastställer sådana avgifter (§ 4). I motiven anges att 17 föreningar bedöms vara aktuella att ansöka om ett godkännande och att det antas att 12 kommer att uppfylla kraven. I tillämpningsföreskrifter (3 kap. § 12) anges att berörd förening, för att bibehålla rätten att registrera alternativ behandlare, bl.a. också ska betala en årlig avgift samt löpande skicka in kopia av eventuella stadgeändringar eller ändringar i annat material som ligger till grund för godkännelsen. Om föreningen inte fullgör dessa skyldigheter upphör godkännandet av föreningen och avför föreningen från styrelsens lista (3 kap. § 13). Enligt uppgift uppgår handläggningsavgiften till per ansökan. Enligt föreskrifter ska styrelsen på sin hemsida () lämna upplysningar om de föreningar som godkänts att registrera alternativ behandlare (5 kap. § 18). De godkända föreningarna ska i sin tur ge allmänheten tillgång till uppgifter om vilka av föreningens medlemmar som har registrerats och som där- med har rätt att använda titeln . Föreningen ska vidare lämna upplysningar om proceduren för registrering, föreningens regelverk för god klinisk praxis, En internationell jämförelse med inriktning mot de utbildningskrav som föreningen ställer på de medlemmar som föreningen registrerar samt klagoproceduren till föreningens klagoorgan. I föreskrifter finns i övrigt övergångsbestäm- melser till den nya registerordningen. Dessa bestämmelser (7 kap. § 22) medger bl.a. vissa undantag från de aktuella utbildningskraven (§ 2 punkten 7 i lagen och 2 kap. § 10 i styrelsens föreskrifter). Detta gäller alternativ behandlare som per i stället uppfyller vissa andra angivna krav på erfarenhet och utbildning. I bedrivs forskning inom AKM vid ett centrum som be- nämns Videns- og forskningscenter for alternativ behandling (ViFAB), som är en oberoende institution under Indriges- och . Denna institution tillkom genom beslut av . Enligt uppgift från ViFAB:s hemsida () har centret som uppgift att: insamla, bearbeta, utveckla och förmedla kunskap om alternativ behandling och naturmedicin, initiera forskning inom alternativ behandling och naturmedicin, Forskningen kan ske antingen i centrats regi eller i andra forsk- ningsmiljöer, främja en dialog mellan auktoriserad hälso- och sjukvårdspersonal, alternativa behandlare och brukare samt öka kunskapen om behandlingsfilosofier bakom alternativa be- handlingar och naturmedicin. I har Hälso- och socialförsäkringsdepartementet lagt fram förslag till en lagstiftning inom området för AKM till det isländska Alltinget. På samma sätt som i föreslås här dels en lag som reglerar förutsättningar för utövande av AKM i , dels en föreskrift om ett frivilligt register för dem som ut- övar AKM. I de följande redovisas förslagen till ny lag och före- skrifter. Redovisningen bygger på en engelsk översättning av de En internationell jämförelse med inriktning mot aktuella författningsförslagen som utredningen erhållit från det isländska Hälso- och socialförsäkringsministeriet. I lagen, som i den engelska översättningen benämns Healers Act anges att syftet med lagen är att stärka säkerheten för dem som söker eller använder sig av tjänster som lagen rör (dvs. AKM) och också att säkerställa kvalitén för dessa tjänster så långt det är möj- ligt. Detta syfte ska uppnås bl.a. genom inrättandet av ett frivilligt registersystem för AKM-utövare – i benämns dessa botare. Med botare avses i den isländska lagen de som utövar hälsorelaterad verksamhet utanför det allmänna hälsosystemet. En botare är således detsamma som i detta betänkande benämns AKM-utövare. Med AKM avses i det isländska förslaget verksam- het som i allmänhet utövas utanför den etablerade hälso- och sjuk- vården och som baseras mer på tradition och erfarenhet än veten- skap. Sådan verksamhet inkluderar bl.a. behandling av personens kropp med syfte att förbättra dennes hälsa och lindra smärta m.m. Lagen är tillämplig både på registrerade utövare och sådana som inte har registrerat sig. I lagen sägs också att ett frivilligt registersystem ska inrättas för AKM-utövare och att en organisation, på engelska benämnd, , ska ansvara för detta system. Denna organisation är en sammanslutning av de sex yrkesorganisa- tionerna som finns på området. I lagen anges att organisationen får ta ut en avgift för registreringen av utövare. Organisationen ska se till att allmänheten lätt kan få tillgång till information om vilka utövare som är registrerade. Enligt lagen är en registrerad utövare skyldig att anslå intyget om registrering på arbetsplatsen. I lagen anges vidare de grundläggande förutsättningarna för regi- strering. Utövaren ska antingen vara medlem i en – efter vissa för- utsättningar – godkänd yrkesorganisation eller – om personen är oorganiserad – uppfylla vissa i lagen angivna villkor. Vidare föreskrivs i lagen att det är hälso- och sjukvårdsministern som – efter att ha inhämtat yttrande från den isländska Social- styrelsen och den organisation som ansvarar för registret – beslutar om en yrkesorganisation ska beviljas att delta i registersystemet. En internationell jämförelse med inriktning mot Ministern har rätt att återkalla ett sådant beslut om organisationen inte längre uppfyller kraven för beviljandet. I lagen ges även bestämmelser om skyldighet för utövare att inneha försäkring samt om tystnadsplikt, viket gäller alla, registrerad eller inte, som utövar AKM. På samma sätt som i innehåller lagen bestämmelser om begränsningar för AKM-utövare att utföra vissa behandlingar. Ut- gångspunkten är att endast legitimerad hälso- och sjukvårdsperso- nal får behandla allvarliga sjukdomar. Detta gäller dock inte om en patient, efter att ha konsulterat en läkare, har begärt att få bli be- handlad av en AKM-utövare. I en sådan situation ska utövaren för- säkra sig om att en sådan konsultation har skett. I lagen anges också att en AKM-utövare inte får utföra någon behandling som innebär en stor risk för patientens hälsa. Detsamma gäller behand- ling av allmänfarliga sjukdomar. AKM-utövare får inte heller råda personer att upphöra att ta läkemedel eller annan behandling som har föreskrivits av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Om utövaren upptäcker att brukaren har problem som ligger utanför utövarens yrkesområde eller att behandlingen inte uppnått önskat resultat, ska brukaren hänvisas att vända sig till en läkare. I lagen finns också en bestämmelse om att enbart registrerade utövare får använda titeln registrerad tillsammans med den aktuella behandlingsterapin. I lagen finns också bestämmelser om straff- sanktioner för den som bryter mot denna lagstiftning. Avslutningsvis anges i lagen att den ska utvärderas senast efter det att den har trätt i kraft. Det isländska Alltinget har sänt ut förslaget till ny lagstiftning på remiss. Det bedöms som sannolikt att beslut fattas och att den nya ordningen kan införas senare . 5.5.2Föreskriften om ett frivilligt registersystem I anslutning till lagen ges som nämnts en föreskrift om ett frivilligt registersystem. I inledningen av föreskriften anges att detta registersystem införs för att stärka säkerheten för dem som söker eller brukar AKM-tjänster och för att säkerställa kvalitén på sådana tjänster. Enligt föreskriften ska den nämnda federationen av de isländska AKM-utövarna inrätta och driva ett registersystem i vilket AKM- utövare kan begära att bli registrerade. En internationell jämförelse med inriktning mot I föreskriften anges under vilka förutsättningar en yrkesorga- nisation kan beviljas att delta i registersystemet. Det är hälso- och sjukvårdsministern som beslutar om detta och översatt från isländska till engelska innebär dessa krav att organisationen ska ha: 1.resolutions on training and professional criteria for individuals who apply to be members, 2.resolutions stating ethical rules with which members must comply in their work, 3.resolutions whereby members undertake to operate their busi- ness responsibly, 4.resolutions whereby members undertake to provide clients with all necessary information regarding their activities, 5.resolutions whereby members undertake to maintain confi- dentiality regarding all information on the client and his/her health, 6.that professional associations have in their articles of associa- tion provisions on recording data on health-related services provided to individuals, 7.resolutions whereby the right of the client to make a complaint regarding the professional work of members is ensured; such complaints shall be handled by the ethics association, or in a special complaints board, to be appointed; 8.resolutions whereby members may be expelled from the association in accord with further protocols issued in this regard, 9.that the professional association is registered with an identity number. En godkänd organisation är skyldig att meddela den registeransvarige organisationen om en registrerad medlem inte längre uppfyller kraven för registrering. I föreskriften anges vidare villkoren för när en AKM-utövare kan bli registrerad. Det bör först nämnas att i , till skillnad från i och , kan både organiserade och oorganiserade registrera sig, dvs. medlemskap är inget ovillkorligt krav för regi- strering. Ett grundkrav för alla som vill registrera sig är att utövaren, oav- sett om den är medlem eller inte, har fullgjort viss grundläggande utbildning i medicin, etik och hälso- och sjukvårdslagstiftningen. En internationell jämförelse med inriktning mot Denna utbildning är fördelad på sex poäng i anatomi och fysiologi, fem poäng i folkhälsa och patologi samt två poäng i etik och lag- stiftningen på området. De här poängen uppnås på vad som mot- svarar svensk gymnasienivå. Förutom denna utbildning ska ut- övaren ha fullgjort praktik under ledning av en erkänd instruktör i enlighet med den för yrkesorganisation inom det område han eller hon arbetar. Villkoren skiljer sig därefter åt beroende på om utövaren är medlem i en organisation eller inte. Om utövaren åberopar medlemskap som grund för registrering ska dokumentation bifogas som bekräftar att utövaren är fullvärdig medlem i en godkänd yrkesorganisation samt att denna organisation rekommenderar att hon eller han bör bli registreras. Om personen inte är medlem i en organisation ska utövaren i stället bifoga en dokumentation som visar att han eller hon har gått med på att följa de tidigare redo- visade stadgevillkoren för deltagande organisationer i register- systemet. Vidare ska denna utövare skrivit på en förbindelse att stå under viss tillsyn av den registerförande organisationen och den isländska . I övrigt ska alla utövare för registrering visa att de har en gällande försäkring. De ska också lämna uppgift om person- nummer, namn, adress och platsen för arbetet. Utövaren ska slut- ligen ange inom vilket arbetsområde han eller hon begär att bli registrerad under. Ett avslag på en ansökan om att få bli registrerad kan överklagas till Hälso- och socialförsäkringsdepartementet. Efter registreringen är utövaren skyldig att visa för den registerförande organisationen att han eller hon har en giltig för- säkring. Vidare ska utövaren meddela denna organisa- tion om han eller hon inte längre uppfyller kraven för registrering eller om vederbörande inte längre vill vara registrerad. I övrigt ska den registrerade betala en särskild registreringsavgift till den registerförande organisationen. Detta är en engångsavgift som av- ses uppgå till (). En utövare ska avföras från registret om han eller hon inte längre uppfyller kraven för registrering. Ett beslut om avregistrering, som fattas av den registerförande organisationen, får överklagas till Hälso- och socialförsäkringsdepartementet. Om särskilda om- ständigheter föreligger kan även hälso- och socialförsäkrings- ministern – efter att denne har fått information från den isländska eller den nyssnämnda organisationen – besluta om En internationell jämförelse med inriktning mot att utövaren ska avföras från registret, även om kriterierna för regi- strering är uppfyllda. Detta gäller om utövaren har brutit mot den ovan redovisade lagen eller om han eller hon utför sitt arbete som på något sätt strider mot ett lämpligt utövande. En avregistrerad utövare kan registreras på nytt under vissa angivna förutsättningar. Avslutningsvis anges att registret ska innehålla uppgifter om 1.namn, adress och personnummer, 2.första gången utövaren registrerades i systemet, 3.organisationsnummer, namn och adress rörande den godkända yrkesorganisationen vars medlemmar är registrerade i register- systemet, 4.den registrerades yrkesområde, platsen för yrkesutövandet och, i förekommande fall, medlemsnummer i den godkända organi- sation där han eller hon är medlem samt 5.utbildning och anställningshistorik. Samtliga dessa uppgifter är offentliga. Enligt uppgift pågår det f.n. inget arbete med att införa någon sär- skild reglering eller ett register inom AKM. I finns inga bestämmelser, liknande de övriga nordiska länderna, som uttryck- ligen reglerar vad en utövare inom AKM inte får göra. Begräns- ningar för vad en sådan utövare får göra regleras i stället av be- stämmelserna i lagen om yrkesutbildade personer inom hälso- och sjukvården. 6Utgångspunkter för mina överväganden och förslag 6.1Uppdraget och dess avgränsningar I budgetpropositionen för ökade regeringen anslaget 13:3 (Bidrag till hälso- och sjukvård) med för att in- rätta ett nationellt register över personer som utövar komple- mentärmedicin. I propositionen uttalade regeringen att en särskild utredare skulle få i uppdrag att utreda hur registret ska utformas samt vem som ska ansvara för registret. har godkänt denna anslagsökning. Regeringen har i budgetpropositionen för föreslagit att ytterligare anslås för samma ändamål. Att ett register ska inrättas är således en grundläggande förut- sättning för utredningen. Den frågan omfattas därmed inte av mina överväganden. Det är viktigt att redan inledningsvis slå fast att mitt uppdrag är begränsat till frågor om hur registret bör inrättas, utformas och regleras. Det ligger inte i mitt uppdrag att i det sammanhanget överväga och föreslå förändringar i det grundläggande regelverk som finns på hälso- och sjukvårdens område, dvs. i hälso- och sjuk- vårdslagen (1980:763, HSL) och lagen (1998:531) om yrkesverk- samhet på hälso- och sjukvårdens område (LYHS). I LYHS reg- leras begränsningarna i närings- och yrkesfriheten på hälso- och sjukvårdens område dels genom krav på kompetens och behörighet för hälso- och sjukvårdspersonalen, dels genom förbud att vidta vissa åtgärder för dem som inte tillhör hälso- och sjukvårdsperso- nalen. De nu gällande begränsningarna i näringsfriheten enligt LYHS fastslogs så sent som av regeringen och . Deras ställningstaganden föregicks i sin tur av ett omfattande utrednings- arbete av behörighetskommitté, där bl.a. den grundlags- skyddade närings- och yrkesfriheten analyserades. De principer som denna lagstiftning ger uttryck för bygger i allt väsentligt på Utgångspunkter för mina överväganden och förslag lagstiftning av betydligt äldre datum.