sou · GSB397 · 2005-01-01 00:00:00 — – intresse, lärande, kompetens SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillsätta en delegation med uppdrag att utarbeta en handlingsplan med förslag till åtgärder för att förändra attityder till och öka intresset för matematikämnet samt utveckla matematikundervisningen. Den skall också syfta till att öka intresset för fortsatta studier inom områden som matematik, naturvetenskap och teknik. fastställdes delegationens direktiv (dir. 2003:8, bilaga 1). Handlingsplanen skall förutom förskola och skola också omfatta vuxenutbildning, högskola och folkbildning. , rektor vid och professor i kemiteknik vid , förordnades till ordförande. Vid regeringssammanträdet utsågs delega- tionens ledamöter: , studerande, , , lektor i matematik, Hvitfeldtska gymnasiet, , , föreståndare för för matematikutbildning, , , professor i matematik, , , VD och koncernchef i L E , , universitetsadjunkt och lärarutbildare i matematikdidaktik, , , , docent i pedagogik och prorektor, i , , professor i pedagogik, , , rektor och lärare vid , och , fil doktor och forskare i fysik, . Ledamoten utsågs till sekreterare. Till sekreterare i delegationen förordnades , universitetslektor vid och redaktör för tidskriften och , utredare och biträdande forskare vid . Matematikdelega- tionens sekretariat har varit placerat vid Nationellt centrum för Ledamoten har också bistått sekretariatet på uppdrag av delega- tionen. Vid regeringssammanträde beslutades i Tilläggs- direktiv (dir 2004:62, bilaga 2) att utredningstiden för matematik- delegationen förlängs till . får härmed överlämna sitt betänkande Att lyfta matematiken – intresse, lärande, kompetens (SOU 2004:97). Delegationens uppdrag är därmed slutfört. Uppdrag .................................................och tolkning Svensk .......................................matematikutbildning i fokus Underlag .........från arbetsgrupper Jämförande ..........................studier av matematikkunskaper Lärarförsörjning ........i förskola, skola och vuxenutbildning 2.4.1 ........................Betydelsen av goda lärare i matematik 2.4.2 Verksamma lärares utbildningsbakgrund i förskola, skola och vuxenutbildning Matematiken ......................................................på högskolan 2.5.3 ........Högskolans resurser för utbildning i matematik 2.5.4 .........Möjligheter till forskning för högskolans lärare Matematiken ...............................................................i skolan 2.6.2 Verksamhets- och kompetensutveckling 1991–2003...................................................................... Internationella perspektiv på verksamhetsutveckling............ 2.7.2 Forskning och utvecklingsarbete i Uppfattningar av matematik i samhället................................. 2.8.1 Vuxnas attityder till matematik.................................... 2.8.2 Attityder till skolans matematikämne ......................... 2.8.3 Intresse för matematik, naturvetenskap och Matematiken i massmedia............................................. Det matematiska kulturarvet........................................ Innehåll och bedömning .......................................................... Vad är matematikkunnande?........................................ Kunskapssyn och bedömning ...................................... Perspektiv på innehåll ................................................... 2.9.4 Ett paradigmskifte på gång i matematiken? Samråd och hearingar.................................................... 3.4.3 Det matematiska kulturarvet på ................. 3.4.5 Studiebesök i , och Matematik – för bildning, medborgarskap och tillväxt ......... Matematikutbildning skall vara till för alla............................. Respektera olika utbildningstraditioner ................................. Världens största utbildningsämne........................................... Erbjud variationsrikt lärande med utmaningar och stöd....... Uppmärksamma och erkänn lärarens nyckelroll ................... Förbättra attityder och föreställningar................................... Satsa på engagemang, nätverk och goda exempel .................. Se till helheten i ett långsiktigt utvecklingsarbete ................. Stöd och utveckla aktiviteter som ökar intresset för och insikterna om matematikens värde, roll och betydelse i vardag, yrkesliv, vetenskap och samhälle.............................. Omfattning och innehåll............................................ Möjligheter och problem............................................ Konkretiseringar och exempel ................................... Utbilda kvalificerade lärare i matematik för alla barn, ungdomar och vuxna.............................................................. Omfattning och innehåll............................................ Möjligheter och problem............................................ Konkretiseringar och exempel ................................... Stöd och samordna alla goda krafter som verkar för bättre lärande och undervisning i matematik ....................... Omfattning och innehåll............................................ Möjligheter och problem............................................ Konkretiseringar och exempel ................................... Tydliggör och utveckla syfte, mål, innehåll och bedömning i matematik för hela utbildningssystemet Omfattning och innehåll ............................................ Möjligheter och problem............................................ Konkretiseringar och exempel ................................... Genomförande av Handlingsplanen...................................... Samordning och projektorganisation ........................ Ledning och ansvar ..................................................... 5.5.3 Regionala och lokala nätverk...................................... Uppföljning och utvärdering...................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv .............................................................. Bilaga 2 Tilläggsdirektiv .................................................................. Bilaga 3 arbetsgrupper ........................... Bilaga 4 Regionala konferenser, hearingar och samråd ................. För att underlätta läsningen ger vi en liten översikt av innehållet: I Sammanfattning, eller Summary med samma innehåll, ger vi en överskådlig bild av betänkandet och där kan man finna våra ställ- ningstaganden och förslag. Regeringens uppdrag till delegationen återfinns i bilaga 1 och i kapitel 1 ger vi vår tolkning av uppdraget med avgränsningar och preciseringar. I kapitel 2 ger vi en bakgrund avseende aktuella politiska beslut, utredningar, rapporter och redovisningar som varit vägledande för delegationen. Dessa underlag har varit viktiga för att avgöra hur vi skall arbeta. De har också gett oss motiv för vidare studier samt grundval för handlingsplanens omfattning, inriktning och förslag. I kapitel 3 beskriver vi delegationens öppna arbetssätt och hur vi engagerat olika målgrupper, utbildningsområden, verk och nätverk. Kapitel 4 ger en kunskaps- och värdemässig grund för betänk- andet. Där presenterar vi våra principiella överväganden utifrån kapitel 2 samt delegationens arbete och analyser. Handlingsplanen i kapitel 5 skall ses i ljuset av dessa ställnings- taganden. Planen innehåller åtgärdsförslag med ett stort antal kon- kretiseringar och exempel. Den ger förslag kring genomförande med konsekvensanalys och bedömning av kostnader. avrundar delegationens ordförande betänkandet med några slutord. Kapitlen är skrivna så att de skall kunna läsas i olika ordning. Det betyder att man kan börja med kapitel 4 och kapitel 5 för att få en bild av vad vi föreslår och sedan närmare studera kapitel 2 för att få en bakgrund och kapitel 3 för att ta del av hur delegationen arbetat. Det är vår förhoppning att detta betänkande skall få god spridning och locka till debatt, diskussion och initiativ bland alla som intresserar sig för matematik och matematikutbildning. Den största utvecklingspotentialen i svensk matematikutbildning finns hos våra barn och ungdomar. Deras nyfikenhet, arbetsvilja och framtidsdrömmar är de viktigaste drivkrafterna i allt utveck- lingsarbete. Alla, från förskolebarn och skolelever till studenter och doktorander, känner glädje i att utmanas och uppleva en växande självtillit i sitt matematiska tänkande. För att detta skall vara möjligt behövs det att vi tar vara på och stöder alla lärares engagemang och ger reella möjligheter till kompetensutveckling och till att utöva yrket. Goda exempel och yrkesstolthet kopplade till gediget ämneskunnande, aktuell forskning och klassrums- erfarenhet ger kraft att lyfta matematiken. Det krävs tid och resurser för att utveckla matematikunder- visningen genom erfarenhetsutbyte och studier. Lärarutbildningen i matematik behöver breddas och fördjupas. För att få en undervisning med meningsfullt innehåll som svarar mot kraven i dagens samhälle krävs att kunniga, aktiva och intresserade lärare kan leda och stimulera barns och ungdomars matematiklärande. Lärarnas situation och villkor är delegationens viktigaste fråga. Attityder och föreställningar om matematikämnet skapas och upprätthålls även vid sidan av utbildningssystemet. Ungdoms- trender, massmedia och familj har stort inflytande på ungdomars intressen. Att matematiken blir positivt uppmärksammad även utanför skolmiljöerna blir för många barn och unga en förutsättning för ett framgångsrikt matematiklärande. Många elever i når inte målen för betyget Godkänd i matematik. I gymnasieskolan är det en stor grupp elever, främst på program med yrkesämnen, som inte når godkänd nivå på de nationella proven. Rapporter från landets tekniska högskolor visar att spridningen på de studerandes förkunskaper ökat och att resultaten i inledande matematikkurser försämrats. Delegationens underlag visar en nedåtgående trend i intresse för och kunnande i matematik bland svenska elever och studenter. Det är alltför få sökande till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Svenska elevers resultat i stora internationella undersökningar har legat något över genomsnittet, men intresset för ämnet ligger under. rapporterade undersökningar som delegationen tagit del av är i dessa avseenden inte uppmuntrande. Tillgången på utbildade lärare i matematik behöver öka både på kort och på lång sikt. Många lärare som undervisar i matematik, från förskola till högskola, saknar eller har begränsad högskoleutbildning i matematik och/eller matematikdidaktik. Rapporter visar att undervisningen ofta är traditionell med stark styrning av läromedel och små variationer i arbetssätt. Det finns ett stort behov av att ifrågasätta och utmana dessa traditioner, utveckla undervisningens innehåll och inspirera till förändring av attityder och ökat intresse för matematikämnet. Positivt är att det finns en stor vilja till kompetensutveckling i lärarkåren. Men organisatoriska hinder, brist på tid, resurser och långsiktig planering av kompetens- utveckling i skolor och kommuner skapar stora svårigheter. Många lärare i matematik har inte under sin lärartid haft kompetensutveckling i matematik och/eller matematikdidaktik. Delegationen har kunnat konstatera att de mycket stora föränd- ringar i innehåll och målsättning för matematikämnet som gjorts inte följts av motsvarande nationella eller lokala initiativ för att utveckla undervisningen. Den senaste större satsningen på matematikämnet inleddes för närmare två decennier sedan, men avbröts så snart att man inte kunde skörda frukterna av de insatser som gjordes. Regeringens uppdrag till delegationen omfattar hela utbildnings- systemet från förskolan, skolan, vuxenutbildningen, folkbildningen till högskolan. Huvuduppgiften är att föreslå insatser som kan stärka matematikämnet och matematikundervisningen. Åtgärder för att förbättra attityder och öka intresset för matematik samt att utveckla undervisningen är angelägna. I uppdraget betonas att insatser behöver göras för att öka intresset för studier i matematik, naturvetenskap och teknik. Andra frågor som uppmärksammas är flickor och matematik, etnicitet, läromedel, samarbete mellan skol- former och en helhetssyn på ämnet och utbildningen. Regeringens ambitioner är mycket höga. Svenska elevers och studerandes resultat skall vara ledande vid interna- jämförelser. Målen relateras också till EU:s utbildningsmål om ökad antagning till naturvetenskapliga och tekniska utbild- ningar för att utveckla EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Delegationen har strävat efter ett öppet arbetssätt. En egen hemsida utvecklades med information om direktiv, ledamöter, sekretariat och arbetsgrupper samt delegationens aktiviteter. Via hemsidan har många kontaktat ledamöter och arbetsgrupper samt lämnat synpunkter och följt den omfattande nyhetsbevakningen på matematikområdet. I ett tidigt skede tillsatte delegationen sju arbetsgrupper bestående av personer med erkänd kompetens inom uppdragets områden. Gruppernas huvuduppgift har varit att analysera och sammanfatta rapporter och andra underlag, men också att ta vara på det som kommit fram via referenspersoner, kompletterande studier, seminarier och intervjuer. I samarbete med Dialog- seminariet vid , , genomfördes kulturarvet på , med åtföljande fyra workshops. Arbetsgruppernas omfattande redovisningar har utgjort själva stommen i delegationens arbete och utformning av förslag med konkretiseringar och exempel. Fyra regionala konferenser anordnades med sammanlagt över tusen deltagare och ett stort antal samråd och hearingar har genomförts. Arbetsgrupperna diskuterade sina överväganden vid i vid föreläs- ningar och seminarier. Det har kommit många positiva reaktioner på delegationens öppna arbetssätt. I samarbete med Nationellt centrum för matematikutbildning, arrangerade delegationen en internationell forskar- konferens med huvudteman hämtade från regeringens direktiv. Konferensen resulterade i boken on Learning and Teaching Mathematics; en omfattande dokumentation med fokus på relationer mellan forskning och praktik inom lärande och undervisning i matematik. Grupper av ledamöter har gjort tre studieresor med besök i matematikmiljöer i , vid i och vid Utbildningsdeparte- mentet i . Dessa har gett kunskaper och perspektiv som påverkat och inspirerat delegationsarbetet. Delegationen har sammanfattat sina överväganden i ett antal princi- ställningstaganden. Dessa ligger som en kunskaps- och värdemässig grund för betänkandet. Handlingsplanen skall ses i ljuset av dessa ställningstaganden som här sammanfattas. Beakta särskilt barns tidiga möte med matematik Det lilla barnets första erfarenheter av matematik kan vara avgör- ande för attityder, föreställningar och studieframgångar senare i livet. En satsning i förskola och de tidiga skolåren ger positiva effekter i hela utbildningssystemet från förskola till högskola och vuxenutbildning. Att tidigt upptäcka och aktivt förhålla sig till starka och svaga sidor i barns och ungdomars kunskapsutveckling i matematik är av mycket stort värde för såväl individen som samhället. Erbjud meningsfull matematik för alla En god och relevant matematikutbildning skall erbjudas alla. Alla barn och ungdomar som kan klara en normal skolgång i övrigt har förutsättningar att tillgodogöra sig skolans matematikämne, om de får utbildning av kompetenta lärare i en för alla god arbetsmiljö. De studerande som visar matematiktalanger skall få särskilda utmaningar för att bredda och fördjupa sitt kunnande. Det är mycket viktigt att komma tillrätta med de snedfördelningar som finns vad gäller kön, socialgrupp och etnisk tillhörighet och högre matematikintensiva studier. Förmåga att förstå och använda matematik i vardagen, i samhället och i yrkeslivet måste vara en självklar del av varje människas allmänbildning. Samhället skall därför erbjuda rika möjligheter att uppleva och lära sig matematik även utöver skolans formella utbildning. Begreppet lärare i matematik måste omfatta alla som ägnar sig åt undervisning med matematikinnehåll, från förskola till högskola och vuxenutbildning. Gemensamt för dem alla är att de behöver ha relevant kunnande i såväl matematik som matematikdidaktik/ pedagogik och matematikens användningsområden. Det är av stor vikt att beakta lärares beprövade erfarenhet och att lärare känner stolthet för och delar med sig av sitt yrkeskunnande. Lärare måste ges tid, resurser och reella möjligheter att diskutera matematik och matematikundervisning med sina kolleger och delta i fortlöpande kompetensutveckling för att kunna utveckla verksamheten och stärka sin yrkesidentitet. Snedrekryteringen i lärarutbildningen vad gäller kön, etnisk och social bakgrund är mycket olycklig och krafttag måste tas för att attrahera underrepresenterade grupper. Den växande trenden av tyst räkning i svensk skola är skadlig. För att de lärande skall få lust för och vilja att lära sig meningsfull matematik krävs att lärares kompetens och tiden för matematik- undervisning utnyttjas bättre. Lärare måste ges möjligheter till och också själva sträva efter att aktivt leda och variera verksamheten i klassrummet. Utvecklingsarbete kring lärande och kunnande bör bedrivas med fokus på den miljö där undervisningen äger rum, i samarbete mellan lärare, matematiker och didaktiker. Variation och kreativitet är nyckelord för att öka intresset för att lära sig matematik. Lokala initiativ, eldsjälar och banbrytare kommer alltid att se till att lärandet blir lika mångfasetterat som matematiken själv och de måste ges kraftfullt stöd. Stärk samarbetet mellan utbildningsaktörerna Utvecklingsarbete som syftar till verkliga förändringar måste långsiktigt och uthålligt möta existerande utbildningskulturer. Såväl inom förskola och skola som inom högskola och vuxenutbild- ning måste dessa kulturers verkliga bärare vara huvudpersoner i utvecklingsarbetet och utveckla ett långsiktigt samarbete. Lärarutbildningen i matematik skall genomsyras av en medveten respektfull samverkan med såväl lärare på fältet i förskola och skola som med högskolans lärare och forskare. En kontinuerlig dialog mellan matematiker och matematik- didaktiker är nödvändig för att utveckla matematikundervisningen på alla nivåer, från förskola till högskola. Forskning i matematik- didaktik bör utvecklas ytterligare i och spridning av nationella och internationella forskningsresultat till förskolan, skolan och högskolan bör få ökat stöd. Uppmärksamma matematikens roll och betydelse Det krävs större medvetenhet om matematikens värde och praktiska betydelse i hela samhället. Ett modernt matematik- kunnande är mångfasetterat och innefattar såväl teoretisk kunskap som specifika matematiska kompetenser. Dessutom krävs både insikt och omdöme vad gäller matematikens roll i historien, i nutidens samhälle, i kulturen, som vetenskapligt verktyg och dess status som världens största utbildningsämne. Matematikkunnande skall vara självklart för medborgarskap och bildning. Förbättrad rekrytering till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar är en samhällsfråga av stor vikt. Detta förutsätter att ungdomar får en mer reflekterad och medveten bild av mate- matiken och dess betydelse. Det är mycket angeläget att landets matematiska forskning samt forskar- och högskoleutbildning kan möta och medverka i den intensiva och dynamiska utvecklings- process som vetenskapen matematik befinner sig i. Samarbetet mellan matematikundervisning och näringsliv och samhälle behöver utvecklas och både i gymnasieskola och högskola måste kurserna få mening och färg i relation till vald yrkesutbildning. Alla bör satsa på att ifrågasätta och bemöta traditionsbundna, negativa attityder till och föreställningar om matematiken. De insatta bör visa på att ämnets rikedom kan bryta onda cirklar och starkt bidra till att förbättra såväl undervisnings- som rekryterings- situation. Detta förutsätter att lärarutbildning och matematik- undervisning utvecklas. Matematiken måste få komma fram som meningsfull, utmanande och fascinerande i det dagliga arbetet hela vägen från förskola till högskola. Stöd och samordna alla goda krafter Ett samspel mellan lokal, regional och nationell nivå är vägen till framgång. Lokala projekt kan få stöd i form av utbildning och resurser men också uppmuntras att dela med sig av nyvunna erfarenheter, analyser, behov och goda exempel. Olika perspektiv kan på detta sätt berika varandra i ett fortlöpande utvecklings- arbete. Vi ser det som självklart att alla aktivt deltar i dessa utvecklingsprojekt. Fokus ligger på de matematiklärande själva. Barn, elever och studenter skall inte ses som objekt och konsumenter utan som subjekt, medproducenter och i högsta grad medansvariga för ökad kvalitet i matematikkunnandet. Innovativa personer och miljöer bör få särskild uppmärksamhet och stöd från nationell nivå, så att de kan bli drivande aktörer i utvecklingsarbetet. Alla barn och ungdomar skall ha likvärdiga möjligheter att lära sig matematik i ett genomtänkt sammanhang från förskola till högskola. Handlingsplanen föreslår stöd till olika forum för kontakt mellan lärare och utbildningsanordnare av alla kategorier. En satsning på matematik innebär ett omfattande uppbyggnadsarbete för att skapa varaktiga nätverk och strukturer för utveckling. Satsningen skall inte ses som tidsbegränsad, utan som ett avstamp för ett nytt sätt att tänka och arbeta långsiktigt! Delegationen lägger fram fyra huvudförslag vilka preciseras i arton delförslag. Möjligheter och problem inom dessa huvudförslag diskuteras. Till delförslagen ges mer än etthundrafemtio konkretiseringar och exempel på åtgärder för olika målgrupper, från förskola till högskola och samhället i övrigt. Tillsammans med en beskrivning av hur vi tänker oss ansvar, genomförande och konsekvenser är detta handlingsplan. De fyra huvudförslagen gäller följande områden: Samhälle och allmänhet, lärarutbildning och kompetensutveckling, lärande och undervisning, samt mål, innehåll och bedömning i matematik- utbildning. Förslagen riktas inte enbart till verk, myndigheter, högskolan och skolhuvudmän. Handlingsplanen vänder sig också till föräldrar, organisationer, institutioner, föreningar och nätverk i samhälle och näringsliv med intresse och resurser för utveckling av svensk matematikutbildning. Stöd och utveckla aktiviteter som ökar intresset för och insikterna om matematikens värde, roll och betydelse i vardag, yrkesliv, vetenskap och samhälle Det första huvudförslaget omfattar frågor om attityder och föreställningar kring matematiken och matematikens användning i samhälle, yrkesliv och vardag. Initiativ och aktörer som inte ingår i det traditionella utbildningssystemet uppmärksammas särskilt. Via massmedia, böcker och andra kanaler kan traditionella uppfatt- ningar ifrågasättas och aktuella bilder av matematik presenteras. En betydelsefull målgrupp är föräldrar som kan få särskilt material om små barns begreppsutveckling. En annan väsentlig grupp är ungdomar från miljöer utan studietradition. Betydelsefulla aktörer utanför utbildningssystemet är bl.a. näringsliv och offentlig verksamhet, som kan visa hur matematik och matematikkunnande genomsyrar olika verksamheter i yrkeslivet. 1A Sprid inspirerande exempel kring matematikens utveckling och användning. 1B Ge nya möjligheter till matematikbildning för alla. 1C Berika bilden av matematik i massmedia. 1D Satsa på samarbete kring matematiken i arbetsliv och skola. 1E Stöd forskning om synen på matematik i samhälle och