sou · GSB3130 · 2005-01-01 00:00:00 — Det är Stockholmsbörsen som efter förhandlingar med de noterade bolagen fastställer från vilken tidpunkt koden skall tillämpas av berörda bolag. Motsvarande gäller andra marknadsplatser och bolagsägare. För att ge de bolag som inledningsvis skall tillämpa koden rimlig tid för att förbereda sig anser Kodgruppen att är en lämplig tidpunkt för att börja tillämpa koden. blir då det första då koden skall tillämpas och avvikelser från koden redovisas och motiveras. Det finns dock inget hinder för de bolag som så önskar att börja tillämpa hela eller delar av koden . Svensk kod för bolagsstyrning Beslut vid regeringssammanträde . En kommitté tillkallas med uppdrag att utvärdera remissinstansernas synpunkter på betänkandet Svensk kod för bolagsstyrning (SOU 2004:46). Kommittén skall göra de omarbetningar av den i betänkandet föreslagna bolagsstyrningskoden som kommittén anser lämpliga med hänsyn till bl.a. remissynpunkterna. Kommitténs arbete skall resultera i en reviderad version av bolagsstyrningskoden. Den föreslagna bolagsstyrningskoden är avsedd att vara ett självregleringsinstrument för näringslivet. Kommittén skall därför i sitt arbete beakta förhållandet till och avgränsningarna mot gällande lagstiftning och övriga regelverk på området för bolagsstyrning. Kommittén skall också beakta det arbete som pågår inom på detta område. Allmänhetens förtroende för näringslivet, liksom förtroendet mellan näringslivets olika aktörer, är av grundläggande betydelse för samhällsekonomin och investeringsviljan. Det påverkar företagens möjligheter att skaffa kapital och därmed enskilda människors möjligheter till arbete, sparande och pension. Förtroendet för det svenska näringslivet har hamnat i den offentliga debattens fokus. Mot den bakgrunden bemyndigade regeringen statsministern att tillkalla en kommission för analys av behovet av åtgärder som stärker förtroendet för det svenska näringslivet (SB 2002:01, dir. 2002:115). Kommissionen, som antog namnet , hade i uppdrag att etablera en dialog med näringslivets ägare och företrädare om dagens situation när det gäller förtroendet för näringslivet, granska om det förekommer förtroendeskadliga företeelser inom det svenska näringslivet och, i så fall, kartlägga dessa, belysa näringslivets egna insatser i förtroendeskapande syfte, analysera behovet av åtgärder som kan stärka och säkerställa förtroendet för det svenska näringslivet, ta del av relevanta internationella erfarenheter, bedöma om lagstiftning, offentlig reglering och näringslivets eget regelverk behöver för- ändras, varvid konsumentperspektivet särskilt skulle uppmärksammas, och föreslå de åtgärder som bedömdes nödvändiga. arbete resulterade i betänkandet Näringslivet och förtroendet (SOU 2004:47). Kommissionens arbete kom att på flera punkter beröra området för bolagsstyrning (corporate governance). Kommissionen lämnade således ett flertal förslag till ändrad lagstiftning i dessa delar. Bland annat föreslogs att beslut om principerna för ersättningar till verkställande direktör och övrig bolagsledning i publika aktiebolag skall fattas av bolagsstämman. betänkande har remitterats. Remisstiden löper ut . En svensk kod för bolagsstyrning Vid sidan av överväganden om ändrad lagstiftning kom också att analysera frågan om förhållandet mellan lagstiftning och självreglering på bolagsstyrningens område. konstaterade att lagstiftning – vid en jämförelse med själv- reglering – medför vissa tydliga fördelar, såsom större tyngd genom den demokratiska förankringen, större rättssäkerhet vid tillämpningen och en normbildande funktion genom angivandet av miniminivåer. I fråga om nackdelar anfördes att lagstiftning kräver en långsam beslutsprocess, att rättssäkerhetens högt ställda beviskrav kan göra tillämpningen svår och att kravet på heltäckande normbildning genom miniminivåer kan leda till att reglerna ställer alltför låga krav. konstaterade att självreglering är ett mera flexibelt instrument än lagstiftning men att självregleringen kan ha sämre legitimitet hos en bredare allmänhet. De sanktioner som är kopplade till självregleringssystem är också vanligen mindre kraftfulla än sanktioner som grundas på lagregler. För att självregleringen skall efterlevas kan det därför krävas att det finns ett starkt opinionstryck för att reglerna följs. drog i betänkandet slutsatsen att lagreglering och självreglering kompletterar varandra och att båda regleringsformerna kan behöva utvecklas för att stödja förtroendet för näringslivet. konstaterade att den svenska rättstraditionen med en lagreglering som syftar till att lagfästa de grundläggande reglerna men överlämnar stora delar av tolkningen till rättstillämpningen är värd att bevara. ambition var därför att föreslå så lite ytterligare lagreglering som möjligt och att i stället prioritera självreglering när detta kunde anses ändamålsenligt. När det gäller formerna för självregleringen konstaterade att det har utvecklats nationella koder för bolagsstyrning i ett flertal länder (t.ex. den brittiska Combined Code). Någon motsvarande heltäckande och brett förankrad självreglering har dock ännu inte kommit till stånd i . I syfte att höja kvaliteten i svensk bolagsstyrning och därigenom stärka effektiviteten och utvecklingskraften hos de svenska företagen tog initiativ till bildandet av en särskild arbetsgrupp, den s.k. Kodgruppen, med uppgift att utarbeta en svensk kod för bolagsstyrning. Kodgruppen tillkom i samverkan med näringslivet och bestod, förutom av ledamöter ur , av ledamöter utsedda av ett flertal organ och organisationer i näringslivet. presenterade Kodgruppen resultatet av sitt arbete I betänkandet Svensk kod för bolagsstyrning (SOU 2004:46). Betänkandet innehåller ett förslag till ett särskilt regelverk, en kod, på bolagsstyrningsområdet. Enligt betänkandet skall koden bl.a. ge förutsättningar för en aktiv ägarroll, skapa en välavvägd maktbalans och en tydlig rollfördelning mellan olika organ samt främja ökad öppenhet. Kodens regler är avsedda att utgöra en ambitionshöjning I förhållande till lagstiftningens krav. Koden är primärt skriven för svenska aktiebolag noterade på svensk börs men torde enligt Kodgruppen till stor del vara relevant även för andra kategorier av bolag med ett spritt ägande eller ett stort allmänintresse. Avsikten är inte att kodens regler skall införlivas i lagstiftningen. Avsikten är inte heller att reglerna skall vara tvingande. Tillämpningen av koden skall i stället bygga på frivillighet enligt modellen comply or explain eller på svenska följ eller förklara. Med detta menas att ett företag som tillämpar koden, men i sin tillämpning avviker från vissa av dess bestämmelser, skall presentera en förklaring till avvikelsen. Det är sedan marknadens sak att avgöra om den redovisade förklaringen är godtagbar. Om den inte är det, är det sannolikt att företaget drabbas av negativ publicitet och ett minskat förtroende på kapitalmarknaden. Behovet av en utredning Den fortsatta förvaltningen av koden för bolagsstyrning Förslaget till en svensk kod för bolagsstyrning syftar till att åstadkomma ett mera sammanhållet regelverk på bolagsstyrningens område, grundat på självreglering. Det innebär att reglerna i koden inte bör införlivas i lagstiftningen. Det innebär också att frågan om det fortsatta ansvaret för koden och dess utveckling helst bör lösas innan koden börjar tillämpas. har i betänkandet Näringslivet och förtroendet föreslagit att koden fortsättningsvis bör förvaltas av en ideell förening, där staten och ett antal organisationer och organ i det privata näringslivet är medlemmar. Genom remissbehandlingen av betänkandet har remissinstanserna beretts tillfälle att yttra sig i denna del. Frågan om den framtida förvaltningen av koden kommer att behandlas i ett annat sammanhang. Behandlingen av remissynpunkterna på koden för bolagsstyrning En annan fråga är den om kodens materiella innehåll. Koden är, som tidigare nämnts, resultatet av en samverkan mellan en statlig utredning och representanter för näringslivet. Av naturliga skäl har emellertid många av dem som berörs av regelverket inte kunnat delta i kodens närmare utformning. Eftersom en förutsättning för att koden skall få efterlevnad är att den har en tydlig och stark förankring i näringslivet, är det viktigt att så många som möjligt ges tillfälle att lämna synpunkter på koden. När det gäller frågan om kodens innehåll har därför såväl som Kodgruppen uttalat att koden bör vara föremål för granskning av en bred krets av remissinstanser och andra intressenter innan kodtexten ges sin slutliga utformning. har mot den bakgrunden remitterat betänkandet Svensk kod för bolagsstyrning till ett stort antal myndigheter, organisationer och företag. Eftersom koden är avsedd att vara en del av näringslivets självreglering, är det naturligt att näringslivet självt tar del i kodens närmare utformning. Det är därmed inte givet att de inkomna remissynpunkterna på förslaget till kod skall beredas på sedvanligt sätt inom . Det är i stället lämpligt att den fortsatta utformningen av bolags- styrningskoden sker i samverkan mellan staten och näringslivet. Det bör för detta ändamål tillkallas en särskild kommitté. Kommittén skall omhänderta de remissynpunkter som kommer in rörande bolagsstyrningskoden. Remissynpunkterna skall redovisas i kommitténs betänkande. Kommittén skall därutöver analysera remissynpunkterna. Med utgångspunkt i denna analys skall kommittén överväga om bolagsstyrningskoden behöver anpassas eller omarbetas. Kommittén skall också beakta den debatt som i övrigt har förts i fråga om koden. Kommittén skall redovisa skälen för sina ställningstaganden. Det är viktigt att bolagsstyrningskodens ställning i förhållande till övriga normsystem är tydlig. Kommittén skall därför i sitt arbete beakta innehållet i och funktionen av lagstiftningen, men också övriga regelverk, på området för bolagsstyrning. Kommittén skall därvid noga överväga bolagsstyrningskodens närmare avgränsning mot dessa regelverk. En utgångspunkt måste härvid vara att kodens regler skall vara förenliga med förekommande lagregler på området och att kodens regler inte får ge något utrymme för att kringgå lagens krav. Kommittén skall i detta sammanhang också beakta det arbete som pågår inom på bolagsstyrningens område. Kommittén skall vidare hålla sig informerad om det arbete som pågår inom EU och på bolagsstyrningens område. Kommittén skall i bolagsstyrningskoden inarbeta de ändringar som kommittén mot bakgrund av remissynpunkter eller av andra skäl anser vara lämpliga. I sitt betänkande skall kommittén presentera en reviderad version av bolagsstyrningskoden. Uppdraget skall redovisas . Delegationen för utländska investeringar i pensionsförsäkring, ömsesidigt Coop Fristående Sparbankers Riksförbund Företagarförbundet Industriförvaltnings AB Industrivärden Ägarfrämjandet , i , , , Institutionella ägares förening för regleringsfrågor på aktiemarknaden L E H & M Hennes & . Forslöw, , , Svensk kod för bolagsstyrning Med denna skrift har det i lagts fram en samlad kod för bolagsstyrning med utsikter att uppnå en bred förankring i det svenska näringslivet. Den utgår från aktiebolagslagen och den tradition av självreglering som i flera avseenden ligger långt framme vid en internationell jämförelse. Likväl anser Kodgruppen att det finns behov att ytterligare förbättra bolagsstyrningen i svenska företag. har liksom en rad andra länder drabbats av ett antal företagsskandaler, som väckt stor uppmärksamhet och förorsakat berättigad kritik. En stor majoritet av det svenska folket är aktieägare, direkt eller indirekt, och berörs påtagligt av hur de börsnoterade företagen sköts. Vårt samhälle är ytterst beroende av ett näringsliv som är dynamiskt och värdeskapande och som åtnjuter allmänhetens förtroende. Bolagsstyrningsfrågor har tilldragit sig en växande uppmärksamhet både i och internationellt. Viktiga initiativ har tagits i många företag i olika länder, av statsmakterna och även på ett internationellt plan. Många länder, inte minst i , har etablerat koder för bolagsstyrning. Mycket talar för en fortsatt snabb utveckling på bolagsstyrningsområdet. Mot denna bakgrund har Kodgruppen funnit det angeläget att vi även i får en kod för bolagsstyrning. Dess inriktning är att förbättra bolagsstyrningen genom en utvecklad självreglering. Näringslivet självt skall genom sina aktörer hantera och utveckla koden . Vår ambitionsnivå har varit hög: Syftet är inte bara att kodifiera vad som kan betraktas som god sed för bolagsstyrning i svenska företag utan även att på vissa områden flytta fram positionerna ytterligare. Arbetet med att utveckla koden har skett i två etapper. I den första etappen bedrevs arbetet i en arbetsgrupp med nio ledamöter, varav tre hade utsetts av den av regeringen tillsatta och de övriga sex av en rad organ och organisationer inom näringslivet. Arbetet bedrevs till . Det förslag som arbetsgruppen utarbetat blev sedan föremål för en bred remissbehandling och en omfattande offentlig debatt. I den andra etappen har arbetet bedrivits inom , en av regeringen tillsatt kommitté med i huvudsak samma sammansättning som den ovan nämnda arbetsgruppen. Arbetet har genomförts . Uppgiften var att utifrån de synpunkter som framförts av remiss- instanserna och i den allmänna debatten göra erforderliga ändringar i det ursprungliga kodförslaget och lägga fram en slutlig kod för bolagsstyrning som skulle kunna tillämpas med början . Ledamöter i Kodgruppen har varit , ordförande, , , , , , , , , , och . Experter har varit , och . Per Lekvall har varit huvudsekreterare och biträdande sekreterare. De organ och organisationer inom näringslivet som tillsammans med staten var de ursprungliga uppdragsgivarna är FAR, , , , , , , , och . En svensk kod för bolagsstyrning ............................................................................................. Syfte och principiella utgångspunkter................................................................................ Följ eller förklara ................................................................................................................... Innehåll och form .................................................................................................................. Svensk bolagsstyrning i internationell belysning .................................................................... ÄGARROLL OCH ÄGARANSVAR ........................................................................................... REGLER FÖR BOLAGSSTYRNING ..................................................................................... Deltagande på distans.......................................................................................................... Styrelsens, ledningens och revisorns närvaro ................................................................. Tillsättning av styrelse och revisor ............................................................................................ Tillsättning av styrelse ......................................................................................................... Tillsättning av revisor........................................................................................................... Storlek och sammansättning m.m. ..................................................................................... Intern kontroll och internrevision........................................................................................ Arbete med redovisnings- och revisionsfrågor................................................................. Verkställande direktörens uppgifter ................................................................................... Ersättning till bolagsledningen ........................................................................................... Information om bolagsstyrning .................................................................................................. Rapport om intern kontroll................................................................................................... Information på hemsida ....................................................................................................... Corporate governance, eller bolagsstyrning med en svensk term, handlar om att styra bolag på ett sådant sätt att de uppfyller ägarnas krav på avkastning på det investerade kapitalet och därigenom bidrar till samhällsekonomins effektivitet och tillväxt. Under har en snabb utveckling skett inom bolagsstyrningsområdet. Detta har lett till uppkomsten av mer eller mindre frivilliga regelsamlingar, s.k. koder, för bolagsstyrning i ett stort antal länder. Även på ett internationellt plan har vissa gemensamma riktlinjer för bolagsstyrning utarbetats, bl.a. inom och EU. Med den nu presenterade koden får en motsvarande regelsamling. 1 En svensk kod för bolagsstyrning Att inte haft någon samlad kod för bolagsstyrning innebär inte att det saknats regler och riktlinjer inom området. Till grund för svensk bolagsstyrning ligger aktiebolagslagen (1975:1385), som efter den omarbetning och modernisering som skett reglerar flera av de frågor som i andra länder behandlas i koder och liknande regelverk. Sedan Aktiespararna publicerade den första svenska s.k. ägarpolicyn har flertalet större svenska ägarinstitutioner utarbetat egna riktlinjer för hur ägarrollen skall utövas. Näringslivets självregleringsorgan har fortlöpande infogat ett flertal bestämmelser avseende bolagsstyrning i sina respektive regelverk, och presen- terade StyrelseAkademien sin Vägledning till god styrelsesed, den första samlade beskrivningen av god praxis för styrelsearbete i svenska aktiebolag. När en svensk kod för bolagsstyrning nu presenteras grundar sig detta därför inte på en avsaknad av regler på området. Däremot har det varit en gemensam uppfattning hos och ett antal organisationer och organ i näringslivet att det finns ett behov av att utifrån befintliga regler och kutymer göra en mer heltäckande sammanställning av vad som kan sägas utgöra god svensk sed för bolagsstyrning, men också att på vissa områden höja ambitionsnivån över gällande praxis. 1.1Syfte och principiella utgångspunkter Kodens övergripande syfte är att bidra till förbättrad styrning av svenska bolag. Även om koden främst riktar sig till aktiemarknadsbolagen kommer en utvecklad bolagsstyrning i dessa bolag att tjäna som exempel och förebild även för andra kategorier av företag. Detta är i sin tur, enligt Kodgruppens mening, ägnat att stärka näringslivets effektivitet och konkurrenskraft och att främja förtroendet på den svenska kapitalmarknaden och i det svenska samhället i stort för näringslivets sätt att fungera. Ett annat syfte med koden är att hos utländska investerare och andra aktörer på den internationella kapitalmarknaden höja kunskapen om och förtroendet för svensk bolagsstyrning och därigenom främja det svenska näringslivets tillgång till utländskt riskkapital på goda villkor. Några vägledande principer för Kodgruppens arbete med att utveckla koden har varit att skapa goda förutsättningar för utövandet av en aktiv och ansvarstagande ägarroll, skapa en väl avvägd maktbalans mellan ägare, styrelse och verkställande ledning, som bl.a. säkerställer ägarnas möjlighet att hävda sina intressen gentemot bolagets ledningsorgan, skapa en tydlig roll- och ansvarsfördelning mellan de olika lednings- och kontroll- organen, värna om att aktiebolagslagens likabehandlingsprincip tillämpas i praktisk handling, samt skapa största möjliga transparens gentemot ägare, kapitalmarknad och samhället i övrigt. Frågor om bolagsstyrning har sin främsta betydelse i bolag med en bred ägarspridning. Koden riktar sig därför primärt till aktiemarknadsbolag, dvs. bolag noterade på börs eller auktoriserad marknadsplats. Till stor del torde kodens regler dock även kunna tillämpas av andra kategorier av bolag med ett spritt ägar- eller allmänintresse, t.ex. andra noterade bolag, kooperativa bolag, statliga och kommunala bolag samt ömsesidiga försäkringsbolag, liksom för många privatägda bolag, inte minst sådana som förbereder sig för marknadsnotering. God bolagsstyrning är lika viktigt i stora som små aktiemarknadsbolag. Ett ambitiöst regelverk kan emellertid bli alltför resurskrävande för de mindre bolagen att tillämpa fullt ut. Utan att ge avkall på ambitionen att skapa en internationellt respekterad kod för de större börsbolagen har strävan därför varit att ge utrymme för viss förenkling där så kan anses motiverat. Det bör vidare anses godtagbart att mindre bolag redovisar ett större antal avvikelser från enskilda regler enligt principen följ eller förklara (se nedan) än vad fallet är för större bolag. Kodgruppens utgångspunkt är att i första hand bolag noterade på Stockholmsbörsen åläggs att tillämpa koden. Det kan därvid finnas skäl att överväga en stegvis implementering som inleds med de största och mest kvalificerade bolagen. Gruppens rekommendation är att i ett första steg införa koden för bolag noterade på A-listan och större bolag på O-listan, för att , då erfarenhet av kodens praktiska tillämpning vunnits, bredda tillämpningen till börsens samtliga bolag. Fördelarna med ett sådant förfarande är dels att erfarenhet vinns av kodens praktiska tillämpning som kan ligga till grund för eventuella modifieringar i samband med att tillämpningen breddas, dels att de större bolagen utvecklar system och rutiner för att på ett kostnadseffektivt sätt tillämpa koden som de mindre bolagen sedan i tillämpliga delar kan utnyttja. Kostnaden för den inledande tröskeln i form av att bygga upp lämpliga system och rutiner för att tillämpa koden kommer därigenom att till stor del bäras av de större aktiemarknadsbolagen. Även övriga börser och auktoriserade marknadsplatser, liksom andra kategorier av bolag än aktiemarknadsbolag, rekommenderas att implementera koden. Det är Kodgruppens över- tygelse att tillämpning av koden kommer att ses som ett kvalitetsmärke som allt fler marknadsplatser och bolag finner det angeläget att tillägna sig. För bolag noterade på flera länders börser eller marknadsplatser bör bolagets juridiska hemvist vara avgörande för vilket lands kod som skall följas. Den svenska koden riktar sig således till svenska aktiebolag. Om ett svenskt bolag, genom notering på utländsk börs med tvingande regler som strider mot den svenska koden, måste avvika från vissa regler i den svenska koden torde detta i allmänhet utgöra giltigt skäl för avvikelse enligt principen följ eller förklara. Koden är avsedd att utgöra ett led i självregleringen inom det svenska näringslivet. Den bygger på principen följ eller förklara (comply or explain), som tillämpas i flertalet utländska koder. Principen innebär att ett företag som tillämpar koden kan avvika från enskilda regler men då skall avge förklaringar där skälen till varje avvikelse redovisas. Att tillämpa koden innebär således inte att samtliga regler alltid måste följas, och det innebär inte något brott mot koden att avvika från en eller flera enskilda regler. Det kan i vissa fall innebära väl så god bolagsstyrning att avvika från en regel som inte passar det enskilda bolaget. Det avgörande är vilka motiv som finns för avvikelsen. Genom att tillämpa denna princip har ambitionsnivån i koden kunnat läggas högre än om reglerna skulle vara tvingande. Vid tvingande regelgivning måste kraven läggas på en nivå som är rimlig att begära av varje företag , ett slags minsta gemensamma nämnare som passar alla. Genom principen följ eller förklara kan kraven i stället läggas på en nivå som i allmänhet kan förväntas leda till god bolagsstyrning, som det skapas en flexibilitet som tar hänsyn till att bolag är olika. Koden ger således en bild av vad som generellt kan anses utgöra god bolagsstyrning, även om det för det enskilda bolaget kan finnas skäl att avvika från vissa regler.