sou · GSB348 · 2005-01-01 00:00:00 — landet än de som inte har naturaliserat. De förra har haft att finna sig till rätta och de avser att stanna. Sannolikt följer beslutet att naturalisera som en logisk konsekvens av att de redan är inlemmade i storsamhället. Naturalisation har nog snarare varit ett resultat av en lyckad integration på individnivån än förutsättningen för det, men i den vision av det mångkulturella samhället som vi behöver luta oss mot borde det också kunna vara tvärtom. Antag nu att vi överför analys av social solidaritet till det mångkulturella sammanhanget. Den traditionella idén om ett legalt medborgarskap som en endimensionell, otvetydig relation mellan individen och staten liknar mekaniska solidaritet – social sammanhållning genom social homogenitet. Det är den föreställningen som behöver ersättas. Hur ser den tänkta situation ut som kan jämföras med organiska solidaritet – social sammanhållning genom reciprocitet och ömsesidigt beroende? Medborgarskapet skulle för det första inte längre fungera som ett instrument för att homogenisera en nationell befolkning utan snarare tjäna som en garant för de mänskliga rättigheterna. Vi måste, för det andra, frigöra oss från tanken på den entydiga kopplingen mellan medborgarskap och stat, och i stället tänka oss en uppsättning paral- lella men av varandra oberoende medborgarskapsformer. Många av de sociala rättigheterna och några av skyldigheterna som hör till det legala medborgarskapet skulle flyttas ned från staten till den lokala nivån. Det skulle till exempel kunna gälla allt som hör välfärds- politiken, utbildning och arbetslivet till. Andra rättigheter och skyldig- heter skulle kanske passa bättre på regional nivå, till exempel språkliga rättigheter, medan åter andra förmodligen skulle vara lämp- ligare att förlägga till en överstatlig nivå. Medborgarskapets innehåll skulle på så sätt kunna ses som en uppsättning rättigheter och skyldig- heter som hör hemma på olika samhälleliga nivåer. Följaktligen blir det också myndigheter på olika nivåer som förlänar individen dessa rättigheter. Den horisontella mångkulturaliteten behöver motsvaras av en vertikal differentiering av platser där skilda rättigheter och skyldig- heter hör hemma. Om vi dekonstruerar medborgarskapet och ompla- cerar de sidor av dess innehåll som hänför sig till rättigheter och skyldigheter på andra, kanske lämpligare nivåer, finner vi att de nationella sentimenten är den rest som återstår. Behövs dessa i ett mångkulturellt och mångetniskt samhälle? Vi måste ställa oss frågor om nya former av medborgarskap, parallella medborgarskap som gäller på olika nivåer i samhället, och som kanhända till och med korsar statsgränserna transnationellt (Kondo och 2003). I vardagligt tal hänför sig ordet svensk mindre till medborgarskapet och medlemskap av den svenska staten och mer till den etniska identi- teten. Ordet svensk kan alltså både syfta på medborgarskapet och etniciteten. Av de infödda tenderar naturaliserade svenska medborgare inte att uppfattas som svenskar på det sätt som immigranter till självklart accepteras som amerikaner när de har fått amerikanskt med- borgarskap. En viktig uppgift är att finna på sätt att tilldela svensk- het till alla svenska medborgare oavsett kultur, tro, hudfärg eller språk. Det innebär mer än att uppfinna en ny term. Problemet är att vinna allmän acceptans för denna syn vilket bara kan göras om förstå- elsen för vad det innebär att vara svensk omprövas. Vi behöver en berättelse om de folkgrupper som genom invandring, erövring eller kolonisation kom att hamna inom det territorium som blev den nuva- rande svenska staten, och som med sina erfarenheter bidrog till att forma det som har blivit det moderna . De tyska borgarna under Hansan, svedjebruksfinnarna, vallonerna och andra har på avgö- rande sätt format svensk kultur, svenskt språk och svenskt samhälle. Vi behöver se samernas, tornedalingarnas, romernas och judarnas del i denna historia. Berättelsen behöver uppdateras för att även inkludera de personer som invandrat till . Vi behöver alltså formulera om berättelsen om och då lägga större tonvikt vid den historiska och kulturella mångfald som alltid har existerat sida vid sida om gemensamma drag och erfarenheter. och stora arbete av invandring är en god början (och 1992). Att omformulera den nationella berättelsen är en uppgift som gäller samhället som helhet. Det handlar inte bara om enkla policyrekom- mendationer. Representation och synlighet är två centrala frågor. Olikheter i språk, kultur och etnicitet bör inte tonas ned eller tystas ned. Olikhet behöver uppfattas som det normala tillståndet, självklart mot bakgrund av alla människors lika värde. Lika men olika, som ett gammalt slagord lyder. Synlighet och representation i media är betydelsefullt eftersom det påverkar stereotyper, men ännu viktigare är politisk representation. Vad ska ersätta den nationella myten? Svaret är tämligen givet och i linje med de mått och steg som redan har tagits: respekt för mänsk- liga rättigheter, jämlikhet, jämställdhet, rättvisa, solidaritet, demokrati, icke-diskriminering och de liberala friheterna, uttrycksfrihet, press- Kapitel 7 Mångfald, nationell identitet och samhörighet 227 frihet, församlingsfrihet, organisationsfrihet. Dessa är grundläggande universella värden som är nödvändiga men dock inte tillräckliga för att möjliggöra social sammanhållning i ett mångkulturellt samhälle. Ett viktigt kompletterande inslag är bemyndigande (empowerment) för de grupper som är eftersatta, det vill säga att möjligheten att påverka, förändra och förbättra den egna situationen görs tillgänglig för dem. Att undvika intressekonflikter, att dölja dem eller bortse från dem, främjar inte social sammanhållning. Tvärtom, konflikter som har sin grund i intressemotsättningar, skilda perspektiv eller ambitioner spelar en viktig roll för att generera social sammanhållning. Social samman- hållning är inte detsamma som konsensus. Den stora utmaningen är att utveckla metoder att hantera social konflikt och intressemotsättningar på ett civiliserat sätt. Det innebär att respektera motpartens rätt till sin uppfattning men att sträva mot att finna en lösning som båda parter kan acceptera. Vi har uppenbara modeller precis framför näsan i den parlamentariska processen, och i det regelverk som arbetsmark- nadens parter står bakom. Social sammanhållning främjas av ömse- sidighet på en samhällelig nivå, som påpekade. Det viktiga politiska målet för ett mångkulturellt samhälle är då att möjliggöra en sådan ömsesidighet. Medborgarskapet är den gemensamma plattform som det mångkulturella och mångetniska samhället behöver, där an- slutning till och upprätthållande av de mänskliga rättigheterna måste ersätta de nationella sentimenten. , , Y. H. Poortinga, M. H. Segall och P. R. Dasen. Research and applications. Managing multilingualism in a European nation- state. Clevedon: Multilingual Matters Ltc. Castles, och . Citizenship and migration. A theoretical and empirical study of the immigrant integration in . 1984[1893]. The division of labour in society. Beyond the melting pot. : Har- vard University Press. Assimilation in American life. : Ox- ford University Press. European immigration policy. Economic, cultural and social integration. : universi- tet, . Kondo, och red. New concepts of citizenship. The rights of minority cultures. Den mångtydiga toleransen. Den svårfångade opinionen. An American dilemma. The negro problem and modern democracy. Kapitel 7 Mångfald, nationell identitet och samhörighet 229 Arbetskraftsinvandring – en lösning på försörj- ningsbördan? Välfärdsbulletinen nr 3, 18–21. Arbetskraftsinvandring – en lösning på försörj- ningsbördan? Parekh, Bhiku m.fl. 2000. The future of multi-ethnic . The Parekh Report. : Profile Books. Sammanställning av svarsfrekvenser. Opubli- cerad promemoria. : , Arbetsmark- nadsdepartementet. Intergenerational value discrepancies in immigrant and domestic families and their impact on the psychological adaptation. 25:213– 231. Ethnicity and group rights. 1981[1908] Hur är samhället möjligt? och andra essäer. SOU 1967:18, Invandringen: Problematik och handläggning. SOU 1974:69, Invandrarna och minoriteterna. : Allmänna förlaget. SOU 1983:18, Lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet. Delbetänk- ande av . SOU 1984:55, I rätt riktning: Etniska relationer i . Slut- betänkande av . SOU 1984:58, Invandrar- och minoritetspolitiken. SOU 1996:55, , framtiden och mångfalden. En etnologisk studie av bofasta samer och deras nomadiska förfäder i . En svensk kulturhistoria. The Sámi and their land: the Sámi vs the Swedish Crown. A study of the legal struggle for improved land rights: the Taxed Mountains case. Svenskars fördomar mot invandrare. i SOU 1974:70, huvudbetänkande, bilagedelen. : Allmänna förlaget. 1955[1887]. Community and association. Lond- on: Routledge och . Majoritet om minoritet. Den toleranta opinionen. Settlement and integration policies towards immigrants and their descendants in . Citizenship and identity. New concepts of citizenship. Problems of unemployment and integration. : Liber läro- medel. Virta, och . 1999 Psychological adjustment of adolescents with immigrant background in . dr i statskunskap, är sekreterare i politiska maktutredningen och verksam vid institu- tionen, . dr i sociologi, arbetar som handläggare vid utveckling, . , doktorand i journalistik och masskommunikation, lägger fram sin doktorsavhandling vid masskommunikation (JMG), . , doktorand i statsvetenskap, är verksam vid vetenskapliga institutionen, . dr i statsvetenskap, är verksam vid skapliga institutionen, . , docent i statsvetenskap, är verksam vid skapliga institutionen, . Per Strömblad, fil. dr i statskunskap, är sekreterare i politiska maktutredningen och verksam vid institu- tionen, . , docent i pedagogik, är professor i invandrings- forskning och föreståndare för inter- nationell migration och etniska relationer (CEIFO), . dr i historia, är verksam vid utbildnings- och forskningsområdet Internationell Migration och Etniska Relationer (), . 1.Diskrimineras invandrarföretagare i ? En empirisk studie av småföretagskonkurser . (SOU 2003:17) Författare: . 2.Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. (SOU 2004:21) 3.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mång- faldens . (SOU 2004:33) 4.Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i poli- tik, forskning, media och vardag. (SOU 2004:48) 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital-TV. 40.Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. 42.Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. 43.Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 44.Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. 45.Nationaldagen – ny helgdag. 46.Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. 47.Näringslivet och förtroendet. 48.Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . Nationaldagen – ny helgdag. Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. Näringslivet och förtroendet. Kategorisering och integration. Om före- ställda identiteter i politik, forskning, media, och vardag. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. Från klassificering till urval. En översyn av . Informera om samhällets säkerhet. Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. Genetik, integritet och etik. Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [19] Från verksförordning till myndighets- [23] Hyressättning av vissa ändamåls- Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Tre vägar till den öppna högskolan. [29] Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Utan timplan – med målen i sikte. Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nytt regelverk för marksänd digital-TV. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. sanktionssystem och hänsynsregler. Alternativ för prövnings- organisation. Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. Turistfrämjande för ökad tillväxt. Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. Den könsuppdelade arbetsmarknaden.