sou · GSB317d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Detta beror troligtvis på goda direktförbin- delser mellan och . Dessutom är an- tagligen den närmaste punkten i från nordöstra . och får också ett en större andel besökare från och , vilket troligen beror på de lång- variga förbindelserna mellan dessa länder (med och med sina gamla kolonier). Internationella gästnätter, 2001 (%) Källor: Respektive lands turistmyndigheter och turistorganisatio- ner och . a analys av ankomster, inte gästnätter. Det är svårt att bekräfta antalet anställda Utlandskontoren upptar en mycket större andel av de anställda än de som arbetar på huvudkontoren. Både och har många anställda i sina hemländer, något som är vanligt i mindre ut- vecklade turistländer där turismen fortfarande befinner sig i fas två i utvecklingsprocessen. Bilaga 5 SOU 2004:17 Anställda i respektive länders turistfrämjandeorganisa- tion, 2003 (no.) (no.) (no.) (% av totalt) Källor: Respektive lands turistmyndigheter och turistfrämjandeor- ganisationer. aEndast Turism på (Fáilte och Turistbyrå är inte inkluderade). bGreklands turistbyrå har rapporterat att de har 863 anställda, inklusive de regionala turist- kontoren som inte ingår i turistorganisationen. cTravel Business Partnerships uppskattningar, i samråd med turistbyrå, är base- rade på en huvudansvarig och två assistenter på respektive utlandskontor. och ännu svårare att försöka mäta de anställdas effektivitet Uppgifterna över utgifter per kontor och anställd bör ses som en statistisk övning av begränsat värde och inte som en meningsfull beräkning av respektive turistorganisations kostnadseffektivitet. Det finns helt enkelt för många avvikelser och okända faktorer, vilket också framgår av länderbeskrivningarna, för att göra ett all- varligt försök att bedöma dem. Om man ser till utgifter per kontor så ligger och bäst till med 1,3 respektive vardera. och har lägst utgifter per anställd.. Men säger detta oss verk- ligen något? Budgeterade utgifter för de nationella turistorganisatio- nerna per kontor och anställd, 2003 Per kontor (milj euro) Per anställd ( ') (adm.) Källor: Respektive lands turistmyndigheter och turistorganisatio- ner. a Endast Turism på (Fáilte och Turistbyrå är inte inkluderade). Som tidigare påpekats bör följande analys tas med stor försiktighet. Det finns så många metodskillnader när det gäller insamling av data att de slutliga siffrorna inte går att jämföra. Förhållandet mellan antalet invånare och inkommande turister Antalet inkommande turister vid gränsen, eller en uppskattning av antalet, har använts i nedanstående analys. Siffrorna avser inkom- mande turister som bor minst i landet. Detta inbegriper turister som nyttjar ett icke-kommersiellt och icke-registrerat boende. Uppgifter från turistbyrå har tagits med för jämförelsens skull. Antalet inkommande turister per invånare och antal invå- nare per inkommande turist, 2002 Källor: The Business Partnership; Turist- byrå (holländska analysen). och (och faktiskt ) följer inte nor- men. Detta kan bero på uppskattningen av ankomster vid gränsen. Generellt ser det ut som om har flest inkommande turister per invånare. Turismens bidrag till landets ekonomi Figur 15 visar uppskattningar av turismens bidrag till ländernas ekonomier, exklusive betalning för flygresor och annan transport. Det finns stora variationer mellan länderna i studien när man tittar på turismens andel av BNP. I landbeskrivningarna har vi också tagit med beräkningar enligt senaste årliga undersökning. Dessa beräkningar gäller enbart rese- och turistindustrins direkta andel av BNP och inte turismens indirekta påverkan på andra näringar. SOU 2004:17 Bilaga 5 Turismens ekonomiska bidrag, 2002 Bidrag från internationell turism (euro): Källor: The Business Partnership (data från respektive län- ders turistmyndigheter och turistorganisationer, , och Förenta Natio- nerna). I och bidrar turismen mest till bruttonational- produkten. Lägst andel av BNP har turismen i , enligt The Business Partnerships beräkningar. och ligger bäst till vad gäller intäkter per utländsk ankomst, , och för intäkter per gästnatt och långt före övriga länder när det gäller intäkter per invånare, före både republiken och . turistråds beräk- ningar visar på liknande skillnader mellan länderna. The Business Partnership har även studerat vilken effekt de nationella turistorganisationernas budgetar och marknadsförings- utgifter hade på antalet internationella ankomster och turistintäk- ternas storlek. Analysen är i stort sett akademisk då den inte tar hänsyn till att en del av marknadsföringsbudgeten går till inhemsk turism. Å andra sidan representerar de nationella turistfrämjande- organisationernas budgetar inte de totala utgifterna för internatio- nell marknadsföring i landet. Man skulle kunna dra slutsatsen att är den ojämförligt mest lönsamma turistfrämjandeorganisationen om man ser till kostnad per ankomst. Budgeten för turistfräm- jandeorganisation är emellertid bara en liten del av den totala ut- giften för marknadsföring, som också inbegriper det som privata företag och regionala och kommunala turistorganisationer lägger ner på marknadsföring. Tourism på och Centralen för turistfrämjande i tycks ha de allra största kostnaderna per ankomst, och ligger någonstans i mitten av turistfrämjandeorganisatio- nerna, bland de mest kostnadseffektiva. Som figur 16 visar är turistintäkterna per spenderad marknadsfö- rings uro störst i och minst på och i . Nationella turistorganisationers budgeterade utgifter per ankomst och internationella intäkter per spenderad Euro, 2002 Källa: The Business Partnership, data från respektive länders turistmyndigheter och turistorganisationer eller andra källor. aSiffror års budget. bHela , det vill säga både och Republiken ; uppgifterna från turist- organisationen kommer från Turism på (Fáilte och Turistråd är inte inräknade). Slutsatser – att hitta rätt balans Från stark statlig påverkan på turismen Den statliga inblandningen i turismen varierar stort bland länderna. Men även i de hårdast styrda länderna har man gått från en stark statlig styrning till en mera liberal inställning. Denna omsvängning har accelererat , inte bara på grund av en ökad åtstramning av offentliga utgifter, utan också på grund av en större liberalisering av det ekonomiska klimatet, fler privatiseringar samt det politiska och ekonomiska skiftet mot marknadsdrivna ekonomier. Nuvarande inställning är att staten bör vara ansvarig för att skapa en infrastruktur för turismen. Däremot bör den göra sig av med alla intressen och investeringar i anläggningar och annan turistservice. Staten ska enbart vara en katalysator och stimulera tillväxt på marknaden och stödja den privata sektorn genom skat- temässiga och andra investeringsfrämjande åtgärder. till en rationalisering av statens ansvar Statens ansvar för och dess verksamhet inom turismen har rationa- liserats. Ofta har man valt att separera aktiviteter och marknadsfö- ring från strategi och planering. De nationella turistfrämjandeorga- nisationerna blir mer och mer självständiga och tar fullt ansvar för marknadsföring tillsammans med regionala och lokala myndigheter och den privata sektorn. I mycket decentraliserade länder har fler verksamheter inom turismen och turistnäringen, i synnerhet de som rör den lokala turismutvecklingen, blivit de regionala och lokala myndigheternas ansvar, eller så har de lagts ut på oberoende organ. Detta har för- stärkt den centrala statliga rollen som en enande kraft som sam- ordnar de olika aktörernas insatser i en splittrad näring. ..men vissa länder har kanske gått för långt Det ska tilläggas att det inte är många nationella turistfrämjandeor- ganisationer som har minskat den statliga inblandningen i turismen så mycket som , och en del nordiska länder har gjort. Detta tycks ha lagt en extra och ovälkommen börda på turistfrämjandeorganisationerna, som tagit över verksamheter som traditionellt ligger utanför deras ansvarsområde. Turismens stora bidrag till statsfinanserna ökar argumenten för statens engagemang i turismen. Den kan till exempel stödja till- växten i små och medelstora företag och i fattigare regioner i landet. Dessa har annars liten ekonomisk tillväxtpotential på kort eller medellång sikt. Varför staten ska vara inblandad i marknadsföring är svårare att motivera. Statliga utgifter och användningen av offentliga medel blir mer och mer öppna för granskning, transparens och kontroll. Därför blir det allt viktigare med resultatmätningar och utvärde- ringar av de statliga insatserna. Ojämn spridning av nyttan om den privata sektorn har kontrollen När den privata sektorn har full kontroll över marknadsföringen på regional och lokal nivå blir det de stora aktörerna som dominerar. Dessutom fördelas nyttan ojämnt, vilket och Storbritan- nien är bra exempel på. Det är heller inte lika lätt att få ledande aktörer i rese- och turistindustrin intresserade av den in- hemska marknadsföringen. Hotell och flygbolag har inte bara det egna landets intressen för ögonen. av reklam och marknadsföring gynnar exempelvis Storbri- tannien. Dessutom går den nuvarande trenden inom resebranschen och i turistnäringen mot koncentration och globalisering. Till och med resebyråer och turoperatörer blir i allt ökande grad multina- koncerner. Det finns också de som tror att den privata sektorns kostnader för nationell, regional eller lokal marknadsföring skulle läggas på konsumenten i form av högre priser på hotell och restauranger eller högre kostnader för hyrbilar etc. Ett starkt argument som framfördes av regeringsföreträdare vid intervjuerna var att om nationell marknadsföring helt lämnas till den privata sektorn skulle det resultera i en obalanserad utveckling av såväl infrastruktur som marknadsexpansion. Det skulle kunna leda till överbelastning och ökat tryck på miljön. Turismen är en tvärsektoriell näring. Turistnäringen påverkar och påverkas av många olika sektorer i samhället. Därför är det också rimligt att staten behåller sitt inflytande över turismen och säkerställer banden mellan turistorganisationerna, myndigheterna och regeringen. För många pågående förändringar för en meningsfull utvärdering Det är väldigt svårt att ge någon meningsfull utvärdering av de olika turistorganisationernas lönsamhet och effektivitet eller av varje lands nationella turistfrämjandesystem på grund av alla pågå- ende och kommande förändringar. Dessutom har avsaknaden av konsekventa, jämförbara satellit- konton för turism varit ett handikapp i det avseendet. Även tycks gå mot en omstrukturering av sitt system för turistfrämjande Minskade anslag till turismen har lett till omstruktureringar av vissa länders turistorganisationer och deras roller och verksamheter. Det tycks även som om kommer att genomföra större om- struktureringar, under förutsättning att nuvarande regering sitter kvar. Det troligaste är att en nivå i turistfrämjandesystemet skärs bort för att göra det nationella turistfrämjandet mer kostnadsef- fektivt. men klubbkoncept förebild för partnerskap mellan offentlig och privat sektor Den franska arbetsmodellen har kopierats av många turistorganisa- tioner runt hela världen, nu senast av Danska turistrådet, och kommer troligen att förbli en av förebilderna för ett lyckosamt partnerskap mellan offentlig och privat sektor när det gäller mark- nadsföring av turism. Konceptets framgång tycks bero på det fak- tum att enbart aktörer med verkligt intresse deltar. De är därför villiga att betala för att få vara med och kunna komma med syn- punkter om vilka insatser och aktiviteter som ska genomföras. SOU 2004:17 Bilaga 5 inkommande besökare vid gränsen eller gästnätter, alla former av anläggn. gästnätter totalt, inklusive släkt- och gästnätter, kommersiella anläggningar Genomsnittlig vistelsetid, kommersiella Antal inkommande besökare per invånare i % av BNP Turismens totala bidrag till BNP WTTC:s beräkning av rese- och turistindustrins andel av BNP nationella turistfrämjandeorganisation är Danska Turist- rådet som lyder under . I enlighet med statens långsiktiga mål att lämna sitt engagemang i turismen har Danska gradvis tagit över uppgifter som tidigare sköttes av departementet. Denna trend har påskyndats sedan den nuvarande regeringen kom till makten . Källa: The Business Partnership. har statens finansiering av Danska och åtta regionala turistorganisationer minskat markant. föll andelen statligt stöd till de åtta regionala turistorganisationerna från . Förutom stöd till så har all statlig finansiering av dessa verksamheter upphört från . Det danska ansvarar för att ta fram strategier och riktlinjer dansk turism. En del av dessa uppgifter, inklusive in- ternationell representation i EU, och det nordiska ministerrådet, har emellertid delegerats till det danska . har samarbetet med turistnäringen och andra intres- senter grundat sig på regeringens handlingsplan Dansk Turism – en handlingsplan för tillväxt. Planen sammanfattar regeringens ny- tänkande vad gäller dess roll i utveckling och marknadsföring av dansk turism. Utdrag från planen: Liksom är fallet med övriga näringar kommer inga direkta företagsstöd på fråga när det gäller turistnäringen. I stället föreslår regeringen samar- beten med privata företag som aktiva aktörer, ägare och medfinansiärer i projekt tillsammans med den offentliga sektorn. presenterade den då nya liberal-konservativa regeringen en tillväxtstrategi – Bestämd tillväxt. Det omfattande och långsik- tiga reformprogrammet skulle skapa fler jobb och högre produkti- vitet i . Strategin följdes upp med konkreta initiativ och i mitten av 2002 lanserade regeringen sin Handlingsplan för turis- men. Detta var ett av de första strategiska initiativen för tillväxt och inriktar sig på tre insatsområden:· privat-offentliga samarbeten inom produktutveckling: Målet är att strategiska samarbeten och spjutspetsprojekt ska bidra till för- nyelse och tillväxt. Detta ska leda till bättre lönsamhet och konkurrenskraft i företagen, effektiv företagsservice och profilering av som resmål: Målet är att göra effektiv företagsservice till alla företag och andra intressenter inom turistnäringen,· minska kostnader och administrativa pålagor: Målet är att göra det lättare att driva företag i . Regeringen kommer att lägga vikt vid sådana initiativ som gynnar turistnäringen. Regeringens primära syften med handlingsplanen är att öka turis- men i och att bidra till ökade intäkter, bättre produktivi- tet och förbättrad kompetens i turistnäringen. Samarbeten mellan offentlig och privat sektor ses som det bästa sättet att stärka pro- duktutvecklingen inom dansk turism och säkra sektorns fortsatta tillväxt och förnyelse. Budget: Departementet har ingen egen budget för turism, trots sin direkta inblandning i näringen. Men regeringens nuvarande ståndpunkt är att staten ska minska sina direkta åtaganden i näringen och istället samfinansiera specifika projekt tillsammans med turismens samtliga intressenter, inklusive privata företag. , eller med nuvarande kronkurs, öronmärktes av den danska regeringen för samfinansiering av åtgärder i Handlingsplanen för turism under Samfinansieringen ska ske inom fyra affärsområ- den: storstad, sol- och badsemester, aktiv semester samt konfe- renser, möten och mässor. De statliga resurserna kommer att kom- pletteras med medel från regionala och lokala myndigheter och den privata sektorn på projektbasis. De fyra affärsområdena bildades och sam- manför intressenter i olika branscher som är intresserade av att satsa på en gemensam och innovativ strategi, bland annat Danska , lokala myndigheter, branschorganisationer och-före- ningar, kulturinstitutioner och utbildningsanstalter, dvs. offentliga och privata aktörer som alla är viktiga för utvecklingen av den danska turismen. Spjutspetsprojekt: Den andra fasen som kommer att pågå ska ses som en samarbetsfas. Den innehåller specifika strategi- och handlingsprogram som kommer att fokusera på samverkan inom respektive affärsområdes värdekedja. Affärsområdena kan också åta sig att genomföra spjutspetsprojekt inom konceptut- veckling för att stödja utvecklingen av hela området. Under samarbetsfasen kan samfinansiering tillhandahållas för in- novativa spjutspetsprojekt som intressenterna själva inte har möj- lighet eller kunskap att genomföra. Man kan ansöka om kostnads- täckningen i samband med utvecklingen av koncept, produkter eller kunskap där också fördjupade efterfråge- och marknadsanaly- ser ingår. Som regel kan tre till fem spjutspetsprojekt rymmas inom ett affärsområde –2005. Projekten måste passa in i affärsområdets strategi och handlingsplan men även företag som inte är direkt inblandade i affärsområden kan komma med för- slag till spjutspetsprojekt. Det finns ännu ingen detaljerad information tillgänglig om de projekt som redan påbörjats, men ett antal förfrågningar om samfi- nansiering av projekt har redan kommit in. Regeringen är beredd att samfinansiera av kostnaden för spjutspets- projekt. Det ekonomiska taket för dessa ligger normalt på , , per projekt. Regeringens samfinansiering går i första hand till kunskapscenter som universi- tet, Danska turistrådet och regionala turistorganisationer. Några av de fristående kunskapscentran kan komma att bli statligt finansierade, men tyngdpunkten när det gäller utvecklingsarbetet kommer att ligga på samfinansierade projekt inom affärsområdena. Företag och andra aktörer kan delta i ett projekt genom att bidra med kapital, affärskunskap, produkttester eller feedback från användare etc. Sådana tjänster kan i vissa fall ersätta samfinansiering. Kravet från regeringens sida vad gäller samfinansiering är att det finns ett dokumenterat åtagande från företagets sida att medverka i projektet. Spjutspetsprojekt har vanligtvis en löptid . Andra utvecklingsprojekt: Den danska regeringen har också ge- nomfört ett antal initiativ som är av särskild strategisk betydelse för dansk turism. Några exempel är: märkningssystem för danska turistattraktioner: Regeringen samfi- nansierar utvecklingen av ett märkningssystem för turistattrak- tioner och muséer. Målet är att ge turisterna bättre tillgång till tillförlitlig, relevant och jämförbar information vad gäller ser- vice och faciliteter som erbjuds vid de olika attraktionerna. Märkningssystemet ska fungera som ett effektivt marknads- förings- och utvecklingsverktyg som kan öka en attraktions produktkvalitet och konkurrenskraft och ge ökade intäkter,· kvalitetsmärkningssystem för handikappanpassning: Regeringen har samfinansierat utvecklingen av en kvalitetsmärkning för handikappanpassning. Målet är att göra danska turistmål och attraktioner mera tillgängliga för människor med fysiska funk- tionshinder samt för barn och gamla. Detta system är även en tillförlitlig konsumentvägledning för turister och andra kon- sumenter,· marknadsföring av : Regeringen arbetar med att ge en mer fokuserad och konsekvent inter- nationell image. Landet ska inte bara ses som ett turistmål utan även som en handels-partner, ett kulturland och vara ett at- traktivt investeringsland. Den gemensamma internetportalen har förbättrats och utökats. En gemen- sam plattform har utvecklats för export-, turist- och in- vesteringsfrämjande och för information om kultur och service där danska företag kan marknadsföra sina produkter och tjänster,· nära samverkan med kulturlivet: I samband med tvåhundraårsjubileum vill regeringen lyfta internationella image som kultur-, turist- och före- tagsland,· kostnads- och strukturanalys av dansk turism: Det danska håller på med att analy- sera strukturen i och kostnaderna för den danska turistsektorn. Målet är att utvärdera turismens ekonomiska betydelse och dess struktur för att kunna fatta bättre strategiska beslut. Studien tittar närmare på turistnäringens anpassnings- och för- nyelseförmåga, likväl som på dess resurser, kompetens och kostnader. Studien utförs i samarbete med relevanta partner som Danska turistrådet. Den slutliga rapporten förväntades komma . har åtta regionala turistorganisationer som är samägda av den offentliga och den privata sektorn. Deras roll och ansvar är att ta fram regionala riktlinjer för turismen och att genomföra lämpliga handlingsplaner som tillvaratar turistnäringens affärsintressen i respektive region. Dessa åtta turistorganisationer etablerades 1996 och täcker nästan alla delar av . Målet från början var först och främst att utveckla regionens turistattraktioner, produkter och faciliteter för att attrahera turister. Marknadsföring och kampanjer prioriterades i andra hand. har de regionala or- ganisationerna vidgat sin roll som även inbegriper marknads- föring och kampanjer, vilket förmodligen är deras huvudsakliga sysselsättning numera. De påstår att denna ändrade inriktning gett dem bättre förutsättningar att generera egna intäkter. finansierades de regionala turistor- ganisationerna av staten, regionala och lokala myndigheter, privata företag och med egna intäkter. Enligt undersökningar som ge- nomförts av dem själva stod staten i genomsnitt för av intäkterna , jämfört med tidi- gare. Den statliga samfinansieringen upphörde och det finns ingen ekonomisk eller formell koppling mellan dem. De regionala turistorganisationerna kommer emellertid att få ta del av samfinansieringen i den nya Handlingsplanen för turism. Den danska staten fortsätter att ge ekonomiskt stöd till Won- derful , det regionala utvecklingsorganet för turism i . Detta stöd förklaras med öppnandet av mellan och vilket skapat en ny marknadsföringsregion, . regeringen har däremot inte bidragit till den gemensamma kam- panjen enligt marknadschefen för . Finansieringen av Wonderful kommer delvis från privata företag i turistnäringen, delvis från lokala, regionala och na- myndigheter och genom egen kommersiell verksamhet. Danska startade som en stiftelse med två funk- tioner, marknads- och affärsutveckling. Dessa omfattar turist- främjande och marknadsföring på nationell nivå, ansvar för viss af- färs- och konsumentservice samt genomförande och samordning av stora samfinansierade utvecklingsprojekt. Den är också ansvarig för stöd och uppmuntran till förnyelse och produktutveckling i turist- näringen. Danska huvudsakliga uppgifter är: att utveckla, genomföra och administrera regeringens strategier och handlingsprogram för turism, att främja och marknadsföra dansk turism på utländska marknader, främst genom egna kontor på landets huvudmark- nader. I samarbete med näringsministern, de regionala turistorganisatio- nerna och den privata sektorn har Danska också utar- betat Dansk Turism – en handlingsplan för tillväxt, som sjösattes (se nedan). Danska turistrådet har totalt tio kontor, ett i och nio ut- omlands, varav två () ligger utanför . Man har 118 anställda, 60 i och 58 () utomlands. Danska turistrådet har en styrelse bestående av nio ledamöter som är utsedda av . Bilaga 5 SOU 2004:17 huvudsakliga inkomstkälla är anslag ur den statliga budgeten. I årliga samarbetsavtal med departementet regleras hur de statliga medlen ska användas. Resten av finansieringen kommer från den privata sektorn i form av bidrag till annonser och mark- nadsföringskampanjer, medverkan i mässor etc. plus egna intäkter från kommersiell verksamhet. Danska totala budget uppskattas till 27,1 miljoner euro , vilket är (24,). statliga anslaget har minskat från 2002, , till , . Denna nedgång ligger i linje med regeringens vilja att minska sin direkta inblandning i och finansiering av turismen. av budgeten 2003, , går till kampanjer och marknadsföring, jämfört 2002. Marknadsföring av dansk turism Danska säger att de är ansvariga för inhemsk såväl som internationell marknadsföring, men budgeten är mycket liten och det finns inga uppgifter om exakta belopp vad gäller inhemsk turism. Basen för den danska handlingsplanen består av samarbetsprojekt som täcker de viktigaste affärsområdena inom turism. De fyra affärsområdena är storstad, sol- och badsemester, aktiv semester samt möten, konferens och mässor.