sou · GSB343 · 2005-01-01 00:00:00 — skridande aktivitet kurs, projekt, utbildning, praktik eller annat och erhållit kunskaper och insikter kan ses som en investering som mycket väl kan komma till användning på lite . Ett klent resultat på kort sikt behöver därför inte bli detsamma på lite . Detta kan vara en förklaring till varför det verkar vara svårt att ur redovisningar få ett entydigt svar på frågan om projekt av typen fler kvinnor till industrin och fler män till vården varit framgångsrika eller ej. En speciell svårighet i detta sammanhang är de målkonflikter som finns inbyggt i uppdraget. Å ena sidan skall arbetsförmedlarna se till att den arbetssökande får ett arbete och att arbetsgivaren får den arbetskraft han/hon söker och å andra sidan skall de bidra till att målsättningen om en mindre könssegregerad arbetsmarknad uppfylls. För en myndighet vars primära uppgift är att lotsa arbets- sökande fram till ett arbete kan därför den senare uppgiften lätt bli sekundär. I inledningskapitlet nämndes de pull- och pushmekanismer som kan uppstå i perioder av låg arbetskraftsefterfrågan. Arbetsmark- nadsverkets erfarenheter är att både kvinnor och män är mer benägna till branschbyten i lågkonjunkturer än i högkonjunkturer men eftersom många av dom som gjort sådana byten också går tillbaka till sina gamla yrkesområden så snart konjunkturen blivit bättre kan de knappast kallas brytare. Arbetet med brytfrågor handlar därför till största delen om att få arbetssökande att lämna ett traditionellt könstypiskt yrkesområde och starta en ny karriär i ett yrke där det egna könet är underrepresenterat. I erfarenheterna från lokala projekt framkommer att det tar tid att få en arbetssökande att göra den vandring som ett brytbeslut innebär.11 Här nedan följer en kort presentation av några av de projekt som pågått, och fortfarande pågår, inom ramen för Arbetsmarknads- verkets regeringsuppdrag. I arbetet med att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden har arbetsmarknadsverket förutom direkta brytprojekt, också bedrivit ett aktivt jämställdhetsarbete genom olika utbildningssatsningar som främst riktat sig mot den egna personalen. Ett nödvändigt (om 11 AMS Prora 2000:3, s. 34. Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden än inte tillräckligt) villkor för att lyckas väl i sitt arbete är att man själv är medveten om hur arbetsmarknaden och arbetslivet fungerar ur ett kvinno- respektive mansperspektiv. De utbildningssatsningar som därvid gjorts på den egna personalen i ämnet jämställdhets- kunskap verkar därför helt riktiga. Syftet med dessa har varit att förbättra personalens kunskaper om den interna jämställdheten, om arbetsmarknaden och de mekanismer som upprätthåller köns- indelningen samt hur de själva fungerar/agerar i mötet med kunder- na, arbetssökande och arbetsgivare. En svårbesvarad fråga är dock om det finns någon systematik i dessa satsningar eller om de till- kommit mer ad hoc och utan långssiktighet? I en värld där föränd- ringarna går allt snabbare, både vad gäller arbetsmarknaden i stort och i synnerhet den roll kvinnor och män spelar på den, är det livslånga lärandet viktigt. Anställda vid arbetsmarknadsverket har en gemensam referensram i det att arbetsgivaren och uppdraget är oförändrat medan uppdragsgivarna – dvs. de arbetssökande (kvin- nor och män) och rekryterarna (arbetsgivarna) – skiftar. Ju mer jämställt verket är och kunnigt vad gäller de hinder som arbetsmarknadens könsmönster och könsstrukturer skapar desto bättre förutsättningar att tillgodose allas önskemål. Men medan den interna jämställdheten kan vara relativt enkelt att kartlägga och se hur den förändrats kan den externa, dvs. den som handlar om förhållandet till tredje man, vara mer svårbedömd. En närliggande satsning och som också ligger inom ramen för regeringsuppdraget, är mainstreamingprojektet.12 Det är ett jäm- ställdhetsarbete som går ut på att all verksamhet inom en organi- sation, myndighet, departement osv., skall genomlysas ur ett jäm- ställdhetsperspektiv. Varje förslag eller åtgärd som betyder en ekonomisk (eller annan) förändring skall analyseras utifrån hur det kommer att påverka kvinnor och män för sig. Inom arbetsmark- nadsverket innebär det t.ex. att de arbetsmarknadspolitiska pro- grammen måste granskas ur detta perspektiv. Detta görs utifrån 3R-metoden där de tre R:na står för Representation, Resurser och . Först görs en kartläggning över hur kvinnor och män är representerade på olika program, verksamheter och kontaktnät samt hur olika typer av resurser ekonomiska, tidsmässiga, lokal- 12 AMV:s mainstreamingprojekt startade . SOU 2004:43 Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden fördelas på respektive grupp. Med detta som under- lag genomförs sedan en analys med syfte att få klarhet i om det råder en könsmässig obalans eller ej vad gäller resurser och pro- gram som arbetsmarkandsverket tillhandahåller. Könssammansättningen på de olika arbetsmarknadspolitiska programmen liksom utbudet av program skiftar med avseende på konjunkturläge och arbetslöshetens sammansättning. Detta skapar problem om man vill ha långsiktigt hållbara resultat. En konsta- terad könsobalans kan därför vara försvunnen men i en senare ha återkommit men då i nya grupper och branscher. Detta utesluter emellertid inte att det kan finnas en systematik som innebär att t.ex. kvinnor i förhållande till män under en lång följd av år varit förfördelade vad gäller resurstilldelning, programutbud och andra åtgärder. är fortfarande relativt nytt och under utveckling och av rapporterna att döma verkar det vara ett projekt som varit svårt att riktigt få grepp om. Ett mycket centralt projekt i verkets uppdrag är vägledningspro- cessen ur ett könsperspektiv. Den fråga som detta projekt ställer är: Hur skall arbetsförmedlarna kunna se till att inte könet styr valet av utbildning/yrke? Målsättningen är att alla val som görs, skall ske utifrån intresse, förutsättningar och arbetsmarknadssituation och inte utifrån vilket kön den arbetssökande har. Att vägleda arbets- sökande till rätt utbildning och yrke förutsätter inte bara kunskap om varför kvinnor och män väljer som de gör och om arbetsgivarnas sätt att rekrytera. Minst lika viktigt är arbetsförmed- larnas egna attityder och värderingar i vägledningssituationen. Ordval, kroppsspråk och allmänt bemötande kan spegla vägledarnas förhållningssätt och därmed störa eller stödja själva vägledningsarbe- tet. Sättet att dokumentera i förmedlingsregistren kan omedvetet styra andra kollegors syn på och förståelse för en arbetssökande. Språk och ordval i beskrivningen av ett rekryteringsuppdrag kan stänga ute kvinnor eller män från lämpliga arbeten.13 Då mer och mer av vägledningsarbetet kommer att utföras av de sökande själva , främst genom den information som skall finnas på nätet, kommer sannolikt antalet personliga kon- 13 Prora 2003:3, s. 19. Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden takter att minska. Det betyder dock inte att personalens attityder och värderingar skulle bli mindre viktiga, snarare tvärtom men utöver det måste också resurser avsättas för granskning av den nya förmedlaren . Återkommer till detta i slutet av kapitlet. Ett av de mest konkreta projekten har varit det som kallas Tek- nikan. Detta projekt startade och handlade om att ge kvinnor en annorlunda och stimulerande ingång till teknisk problemlösning och förståelse. Syftet var att avdramatisera och göra teknik mer intressant för kvinnor. En modell har sedermera utvecklats för hur kvinnors nyfikenhet på teknik kan omvandlas till aktivt intresse och som, i bästa fall, skall leda vidare till ett tekniskt utbildningsval. Hur modellen arbetats fram finns bl.a. beskriven i en skrift som heter på kvinnors vis.14 Upprinnelsen till detta projekt är densamma som för de satsningar som gjorts inom och högskolan, nämligen att tekniska utbildningar inte var ett första- handsval för flickor eller kvinnor. Det gemensamma motivet för projekten är att innehåll och pedagogisk metod inte bara skall utgå från mäns/pojkars intressen utan också kvinnors/flickors. Teknikan är utformad som en vägledningskurs där praktiska övningar varvas med korta teoriinslag. Inlärningen har i huvudsak var problem- baserad och innehållet har främst handlat om elektronik, mekanik och data men i kurserna har också ingått matematik, ritningslära, laborationer, arbetsmiljö mm. Kurslängden har varierat mellan . Ett av syftena med att utveckla en kurs av denna typ är att det också skall avspeglas i de upphandlingar som AMV gör av andra kurser. Det har dock inte alltid varit lätt att få utbildningsanord- nare att acceptera ett utbildninsgkoncept som bygger på en explicit inriktning mot kvinnor och teknik, eller genusneutralitet. Genom- förda projekt har dock varit lyckade mätt både i antal deltagande kvinnor och ökat teknikintresse. Emellertid går det inte att direkt utläsa vilken effekt detta haft på den könssegregerade arbetsmark- naden eftersom kurserna är tänkta att leda till vidare studier. En bieffekt av denna typ av projekt, som kanske ibland underskattas, är den positiva spridningseffekt det kan få utanför den aktuella gruppen men som först ger synbart resultat på . 14 H. (2001) SOU 2004:43 Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden ramen för den samordningsverksamhet som bedrevs hittar man bl.a. följande lokala projekt:15 Teknik för kvinnor i – en modell för att tillgodose lågutbildade kvinnors möjligheter att ta sig in i teknikyrken. En modell har tagits fram. Uppföljning av kvinnorna som gått tidi- gare program återstår. Teknikspåret – en modell för hur teknisk vägledningsprogram som upphandlas kan påverkas så att det faktiska innehållet och pedagogiken blir genusanpassad. IT för kvinnor – en modell för att utbilda och matcha kvinnor med IT-yrken på arbetsmarknaden. Avslutat modellformule- ring pågår. – en modell för vägledning av kvinnor in i musikpro- duktion. Teknisk utrustning har prövats och kontakter inom musikbranschen har utvecklats. Projektet är avslutat och över- går i ettåring musikproduktionsutbildning. Kvinnor till ingenjörsutbildning, . Förstudie som in- leddes 2002, tillfälligt avbröts av ekonomiska skäl, återupptas och utvidgas . För- studien bedrivs i samarbete med . – , Integration och Teknik. Utveckling av metoder för att ge kvinnor möjlighet att behärska falskhalssektorer inom IT-området. Medaktör Högskolan i , . Teknikpedagogik – modell för att utbilda kvinnliga teknikinfor- matörer och skapa genusanpassat utbildningsmaterial inom teknik/IT. Medaktör Elektronikcentrum, . KomTek (teknikskola) – modell för att väcka teknikintresse bland yrkesobestämda kvinnor och män enligt Teknikans metodik. Kommunalt drivet projekt där AMS med- finansierar i form av konsulthjälp inför anpassningen av meto- dik och utrustning, så att det blir genusneutralt. Teknikan har utvärderats och man har då funnit flera hinder för att projektet skall kunna bedrivas på ett framgångsrikt sätt.16 I utvärderingen för fann man att hindren handlade främst om låg prioritering och målkonflikter. Den låga prioriteringen ansågs bero på regelverk och formerna för resultatredovisningen, på det fortbildningsbehov som projektet 15Exemplen hämtade ur (2003) s. 5 6. Zamore (2003) avser utvärdering . Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden kräver, på den verksinterna informationen samt på brister i sökan- det efter extern kunskap som skulle vara av värde för brytverk- samheten. Vad gäller målkonflikterna så pekade man på mål- grupperna för projektet, val av utbildningsanordnare samt projekt som handlar om externfinansierad verksamhet. Utvärderaren på- pekade också att en låg prioritering av brytverksamheten på central nivå öppnar vägen för målkonflikter på lokal nivå. Detta gör det extra nödvändigt att man från den centrala/regionala nivån gör tyd- liga ställningstaganden för brytverksamheten. Vad gäller den målkonflikt som har att göra med val av mål- grupper för lokala Teknikanprojekt så uppfattar många samordnare att för att projektet skall bli framgångsrikt måste de kvinnor som skall delta vara utrustade på ett speciellt sätt: De bör vara starka, stabila, utan personliga eller sociala problem samt vara intresserade av och nyfikna på teknik.17 Eftersom arbetsförmedlingskontorens uppgift är att så snabbt som möjligt få ut arbetssökande, både kort- och långtidsinskrivna, i arbete och till så låg kostnad som möjligt kan man lätt inse den konflikt som kan uppstå här. I den aktuella utvärderingsrapporten diskuteras också brytverk- samheten i förhållande till uppdraget i sin helhet och som avslut- ning skall därför några slutsatser från den återges: det existerar en låg prioritering av brytverksamheten centralt inom verket. Den visar sig bl.a. i brister i det centrala stödet som har kon- staterats i rapporten. Den kanske främsta bristen är avsaknaden av väl utformade metoder för en grundlig, kvalitativ utvärdering av bryt- projekten och kunskapsbyggande genom ett optimalt tillvaratagande av erfarenheterna från dessa. Andra brister är fortbildningsbehovet på olika nivåer () En annan förklaring till den låga prioriteringen kan vara att de allmänt hållna formuleringarna i regeringsuppdraget, utan tydligt angivna medel eller mål för utvecklingsarbetet, medför en risk att uppdraget kan tolkas och sannolikt på sina håll redan har tolkats – som ett uttryck för symbolpolitik. () en verksamhet som inte är betydelsefull för dem som beslutat om den.18 En stor del av arbetet med brytuppdraget har försiggått ute på de lokala arbetsförmedlingskontoren och vid länsarbetsnämnderna. De initierar ett brytprojekt som de sedan söker medel för. 17Att det behövs personlig styrka och god självkänsla för att genomföra ett otraditionellt yrkesval tas också upp i ams rapport om brytprojekten 1999 (Prora 2000:3). 18Zamore (2003), s. 23. SOU 2004:43 Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden anpassade utbildningar och verksamheter har bedrivits både för kvinnor och män. En del har varit mer långsiktiga medan andra kunnat omsättas på kort sikt. Det finns gedigna sammanställningar av vad dessa projekt innehållit, deltagarantal samt kostnader men mindre om det konkreta utfallet vilket förmodligen är skälet till att det inte heller skett någon reglerrätt utvärdering. Vad man däremot skulle kunna göra är en systematisk genomgång och analys av vad som varit lyckade respektive mindre lyckade projekt i den meningen att det lett fram/inte lett fram till ett för individen icke- könstypiskt yrkesval Eftersom brytverksamheten nu pågått borde underlaget vara tillräckligt stort för att detta skulle vara möjligt. Det bör också vara möjligt att göra ett deltagarurval för att få vetskap om deltagande i brytverksamheten inneburit något för deras fortsatta karriärer och vad i så fall. Eftersom brytprojekten lagt stor tonvikt vid att utveckla metoder och arbetssätt som skall användas i verksamheten bör en sådan systematisk genomgång kunna bli fruktbar. En annan faktor som bör granskas närmare i detta sammanhang är antalet deltagare i brytprojekten i förhållande till deltagare inom arbetsmarknadspolitiken totalt sett.19 om man tar del av verksamhets- berättelse för så sammanfattas där vad som hänt inom på följande sätt: Kvinnor har i högre grad än män fått arbete efter deltagande i brytprojekt. En förklaring kan vara den goda arbetskraftsefterfrågan inom vårdsektorn och att många kvinnor med tidigare vårderfaren- heter har anvisats sådana arbeten. Män återfinns i högre grad än kvin- nor i något konjunkturberoende program eller har övergått till reguljär utbildning. Detta förklaras av att åtskilliga brytprojekt har upphandlat särskilda utbildningar enbart för män t.ex. undersköterskeutbildning eller har avtalat om platsgaranti för män vid lärarutbildningar. I bryt- projekten är det mindre vanligt att man upphandlar yrkesutbildningar enbart för kvinnor. Ett otraditionellt utbildningsval är inte en grund för förtur till upphandlad arbetsmarknadsutbildning, vilket medför att en större andel av kvinnorna efter deltagande i brytprojekt får vänta på en utbildningsplats. Detta kan vara en delförklaring till att kvinnor i högre grad än män är registrerade som arbetslösa efter brytprojekt.20 Detta citat är både oklart och motstridande. Först framhålls att kvinnor oftare än män fått arbete efter ett brytprojekt. Skälet är att de varit efterfrågade till vården! Men vad betyder det, vad är det 19Rapporter som redovisar olika lokala brytprojekt finns företecknade i bilaga 6:1. 20Arbetsmarknadsverkets Verksamhetsberättelse 2002, s. 28. Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden man värderat här är det själva brytprojektet eller att man lyckats anvisa kvinnor jobb över huvud taget? För det andra konstaterar man att det skett reguljär upphandling av utbildning enbart för män men inte för kvinnor. Detta väcker självklart frågan om varför detta skett. För det tredje ställer man sig frågande till varför inte ett otraditionellt utbildningsval från kvinnornas sida skulle kunna ge förtur till en otraditionell utbildningsplats efter deltagande i ett brytprojekt. Detta är speciellt anmärkningsvärt i beaktande av det stora antalet platser som finns inom flera av de manliga utbild- ningsriktningarna. För det fjärde motsäger den sista meningen i citatet – om att kvinnor i högre grad än män är arbetslösa efter brytprojekt – den första meningen där det sägs att kvinnor oftare än män fått arbete efter ett brytprojekt. Bilden man får, både av den tillgängliga statistiken och av verkets egna beskrivningar, är därför varken speciellt tydlig eller optimis- tisk vad beträffar resultaten av de projekt som bedrivits. Eftersom uppdraget också innebär att verket skall tillämpa mainstreaming, som inkluderar hela organisationen, skulle det dock krävas en genomlysning av arbetsmarknadspolitikens alla delområden innan bilden blir fullständig över hur regeringsuppdraget att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden uppfyllts. Ett annat sätt att få en uppfattning om uppdraget att bryta köns- uppdelningen avsatt några spår på arbetsmarknaden kan vara att studera hur könsmönstret ser ut inom ett av Arbetsmark- nadsverkets egna åtgärdsområden: Arbetsmarknadsutbildningen. deltog närmare 30 000 personer i någon form av arbets- marknadsutbildning, av dessa var män och kvinnor. I jämförelse med hade andelen män stigit medan andelen kvinnor minskat.21 I förhållande till sin andel av de arbets- lösa var dock männen överrepresenterade i AMU , 55 pro- cent av de arbetslösa var män och var kvinnor.22 I Figur 6.1 framgår vilka utbildningar som bedrevs inom arbetsmark- nadsutbildningens ram . 21År 2000 var andelen män i amu och andelen kvinnor . 22AMS Ure 2003:2. SOU 2004:43 Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden Antal kvinnor och män 2002. Kundservice Ekonomi/samhällsvetenskap Teknik/naturvetenskap Restaurang Kultur/media Pedagogik Kontor/lager Övriga utbildningar Datateknik (system/drift) Källa: AMS Ure 2003:2 Arbetsmarknadspolitiska program. Som framgår är skillnaderna mellan könen påtagliga. Av de fem till antalet största utbildningarna dominerades fyra av män och en av kvinnor. Antalet kvinnor inom de fyra manliga områden – transport, tillverkning, maskinoperatör och byggutbildningar var knappt 2 000 mot cirka 12 000 män medan antalet män inom vård och omsorgsutbildningarna var lite drygt 1 000 mot cirka 4 000 kvinnor. Vad dessa skillnader sedan speglar en faktisk skillnad i efterfrågan på olika yrkesgrupper eller en skillnad i synen på kvinnliga och manliga arbetslösa, där det är mer angeläget, alter- nativt lättare, att starta utbildningar riktade mot män än mot kvin- nor kan diskuteras. Av tradition har mycket av arbetsmarknads- utbildningen alltid varit inriktat mot att i första hand se till industrins behov. Trots att dess roll är mindre och trots att utbildningsinriktningarna både blivit fler och mer varierande ger bilden ovan ändå ett intryck av att de stora, tunga, utbildnings- Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden insatserna, antalsmässigt, är industriellt präglade och i och med detta också manligt präglade. Har det då skett någon förskjutning i könsmönstret inom respektive utbildning som skulle kunna tyda på trendbrott? Svaret på det är att mycket lite har hänt vilket också framgår av nedanstående figur.23 Andel kvinnor av nya deltagare i arbetsmarknads- utbildning . Totalt och för olika utbildnings- inriktningar Datateknik (system/drift) Restaurang Övriga utbildningar Kontor/lager Kundservice Vård/omsorg Andel kvinnor (%) Källa: AMS Ure 2003:2 Arbetsmarknadspolitiska program. 23 Här hade det självklart varit önskvärt med att jämförelsen kunnat göras över , t.ex. 1995 2002, men jämförbara data fanns inte. SOU 2004:43 Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden Klassificerade efter könsdominans visar det sig att sex utbildnings- inriktningar är mansdominerade (män), tre kvinno- dominerade (kvinnor) och fem könsbalanserade (40 kvinnor/män) både och . Man kan också konstatera att medan de mest kvinnodominerade blivit något mindre kvinnodominerade så har de mest mansdominerade blivit något mer mansdominerade mellan de två åren.24 Det var endast inom tre områden som kvinnoandelen ökat; teknik/naturvetenskap år ; pedagogik ; ekonomi/samhällsvetenskap . Ser man sedan till vilken typ av anställning kvinnor respektive män får efter utbildningen visar det sig att kvinnor oftare får sämre utfall på sin utbildning än män. hade män i högre utsträckning fått heltidsarbete, en tillsvidareanställning eller en tidsbegränsad anställning. Kvinnor å andra sidan hade i högre grad fått deltidsanställning och dessutom oftare tillfälliga timanställ- ningar. En effekt av det senare blev också högre deltidsarbetslöshet bland kvinnor än bland män efter avslutat program.25 Tillsammantaget ger detta en bild av att arbetsmarknads- utbildningen i endast liten omfattning berörts av det uppdrag verket haft att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Så länge könssegregeringen är så tydlig för verkets egna åtgärder och inslaget av förändring är marginell då förefaller utsikterna att lyckas små. 6.4Nätet den könsneutrala arbetsförmedlaren? Arbetsförmedling på Internet har funnits och är fortfarande under utveckling. Strävan är att ska så många som möjligt av de arbetssökande själva söka information via Inter- net. Det betyder att de personliga mötena – sökande och förmed- lare – blir färre. Vägledarnas direkta möjligheter till påverkan kom- mer på så sätt att minska. Förhoppningen med t.ex. sökandebanken som finns vid arbetsförmedlingen är att kön skall få mindre betydelse när man söker jobb och därför skall också förmedling via Internet bli fri från diskriminering.26 Men om nu vägledarens direkta påverkan successivt avtar är vi då garanterad en könsneutral 24Ure 2003:2, s. 51, tab. 3. 26AMS Strategi för det fortsatta arbetet med (Se appendix 6:1). Att bryta och bredda satsningar på att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden och värderingsfri information via Nätet? Finns det anledning att granska den typen av vägledning ur ett könsperspektiv? Ett par exempel hämtad från verkets hemsida belyser vad som avses. Det handlar dels om yrkesbeskrivningar som man kan hämta hem från nätet, dels om ett specifikt intressetest där man snabbt och lätt kan få sin intresseprofil fastställd.27 På verkets hemsida28 under rubriken studier kan man söka information om olika yrken vad de innehåller, vilka krav de ställer osv. Varje yrke introduceras med en ingress som är tänkt att väcka den arbetssökandes intresse för yrket. Efter att ha tagit del av några olika yrkesbeskrivningar framkom vissa skillnader som går att hänföra antingen till den könsstämpel respektive yrke har och/eller till den värdering som görs av olika yrken.