sou · GSB397 · 2005-01-01 00:00:00 — 4.6Uppmärksamma och erkänn lärarens nyckelroll Vad skall vi mena med lärare i matematik? Närmast till hands ligger kanske att tänka på ämneslärare i matematik för grund- skolans senare år och för gymnasieskolan. Men också lärare i tidigare skolår undervisar regelbundet i ämnet. Förskollärare är dock en grupp som sällan uppfattar sig som lärare i matematik, trots att de uppenbart är det utifrån den läroplan de har att följa. En annan grupp är specialpedagoger som tar ansvar för elever i matematiksvårigheter. Dessa lärargrupper motsvaras av olika lärarutbildningar, men för lärare på högskolenivå som undervisar i matematik är situationen annorlunda. Där finns inte någon formellt föreskriven lärarutbild- ning som grund motsvarande den som finns i skolan. krävs dock för lektorsbehörighet högskolepedagogisk utbildning eller motsvarande. Doktorander undervisar ofta som en del av sin tjänstgöring, men är inte anställda som lärare. Andra lärargrupper är t.ex. folkhögskollärare och lärare i studiecirklar. Även fritidspedagoger har möjlighet att ägna sig åt matematik- undervisning genom att medvetandegöra barnen om matematik i sin verksamhet och utmana dem med inspirerande uppgifter. Alla dessa undervisande grupper måste naturligtvis uppfattas som lärare i matematik med motsvarande krav på lärarkompetens som man ställer på andra lärargrupper. Gemensamt för alla dessa lärarkategorier är att de behöver ha såväl relevant matematikkunnande som didaktisk/pedagogisk kom- petens. Dessutom bör de ha relevanta kunskaper om matematik och dess tillämpningar. Vi vill vidga begreppet lärare i matematik så att det omfattar alla som ägnar sig åt undervisning med matematikinnehåll, från förskola till högskola och vuxenutbildning. Vi hävdar att gemensamt för dem alla är att de behöver ha relevant kunnande i såväl matematik som matematikdidaktik/ pedagogik och kunskaper om matematikens tillämpningar. Det sägs ibland att det är lätt att undervisa i matematik. Verklig- heten visar på motsatsen. I inget annat ämne misslyckas så många med sina studier, alltså är det en särskilt krävande utmaning att undervisa i matematik. Svensk och internationell forskning visar att lärarens kompetens är den enskilda faktor som betyder mest för den studerandes framgång, inte minst i matematik. Endast elevernas totala hemstudiemiljö kan tävla med lärare i betydelse för elevernas kunskapsutveckling i matematik. Lärares kompetens och arbetssituation är den främsta hjärte- frågan för delegationen. Vi bedömer det som avgörande att lärare som undervisar i matematik skall ha såväl matematisk som matematikdidaktisk och pedagogisk kompetens. Den matematiska kompetensen bör bestå av kunnande i sådan matematik som är relevant för undervisningen och som är nödvändig för att kunna både bredda och fördjupa perspektiven på ämnet utöver själva undervisningsinnehållet. Enligt våra undersökningar finns det många lärare som måste undervisa i matematik utan en ämnesutbildning som svarar mot ansvaret. Men vi har också kunnat se att det finns omfattande önskemål om och intresse för kompetensutveckling bland lärare på alla nivåer. Vi är övertygade om att här finns en mycket stor potential för utveckling. Alla lärare, inte minst i förskolan och i de tidiga skolåren, måste våga arbeta med matematik, låta barns och elevers tankar bli innehåll i undervisningen, våga undervisa, leda och utvärdera, våga ställa krav såväl på eleverna som på sig själva och skolledningen. Föräldrarna är här en viktig resurs. Vi har höga och välgrundande förväntningar på att lärare är beredda att utveckla sin kompetens och är vi övertygade om att stöd till olika former av kompetensutveckling är en mycket viktig väg till framgång såväl lokalt, regionalt som nationellt. Vi anser att det är mycket betydelsefullt att beakta beprövad erfarenhet och att lärare känner stolthet för sitt yrkeskunnande och sin yrkesidentitet. Lärare skall uppskattas mer för sitt arbete, vilket också måste uttryckas lönemässigt, och respekteras i sin yrkesroll. Tyvärr är andelen lärare som måste undervisa i matematik utan relevant utbildning eller kompetensutveckling mycket stor i svenska skolor. Inom t.ex. sjukvården, transportsektorn, rättsväsendet och en lång rad andra yrkesområden skulle det vara otänkbart att arbetsgivaren skulle åsidosätta meritkrav för arbetsuppgifter som kräver en självklar kompetens. Att på detta sätt urvattna läraryrkets profes- sionalitet bidrar starkt till att yrkets status sjunker och givetvis också till att de studerandes matematikkunnande inte utvecklas på ett sätt som skulle vara möjligt. I många fall är lärares arbetssituation mycket svår. Avsevärd tid och kraft går till möten och organisation utan fokus på lärandets innehåll. Den verkliga tid som återstår för utveckling av under- visningen och för att stödja enskilda elevers lärande måste öka. Tid och resurser som är avsedda för kompetensutveckling i ämnet får inte förslösas på verksamheter som många lärare uppfattar som mindre angelägna. Vi hävdar att lärares status måste höjas och att deras professiona- lism måste erkännas och respekteras. Arbetsmiljön måste förbättras och tid och resurser skall användas för genomtänkt och meningsfull verksamhetsutveckling, som att diskutera med kolleger för att utvecklas i sin undervisning och sitt ämneskunnande. Lärare har också en nyckelroll som förebild och föredöme för barn och ungdomar. I detta perspektiv framstår snedrekryteringen till lärarutbildningen när det gäller kön och etnisk bakgrund som mycket olycklig. Läraryrket i förskola och skola blir alltmer ett renodlat kvinnoyrke och männen deltar inte längre som tidigare i barns och ungdomars dagliga fostran och kunskapsutveckling. Andelen lärare med invandrarbakgrund är också låg i förhållande till andelen barn och ungdomar med motsvarande erfarenheter. Hur mycket betyder det inte för en invandrarelevs självförtroende att få en lärare med liknande bakgrund! Dessutom kan lärarens egen tvåspråkighet och kulturella miljö ha stort värde i själva undervisningen. Att kunna flera språk och kunna relatera till olika kulturer öppnar nya möjligheter, både i matematik och i andra ämnen. Vi hävdar att snedrekryteringen i lärarutbildningen vad gäller kön och etnisk bakgrund är mycket olycklig och att krafttag måste tas för att attrahera underrepresenterade grupper till utbildningen. 4.7Förbättra attityder och föreställningar De flesta har ett starkt känslomässigt förhållande till matematik- ämnet. Somliga är nyfikna, några älskar det, andra hatar eller känner skräck och ångest inför siffror och formler. Föreställningarna om matematikämnets natur är också mångskiftande; för en del är det en spännande upptäcktsfärd i tanken, för andra är det ett kraftfullt verktyg för att förstå och hantera världen. För alltför många är det emellertid ett trist och meningslöst pluggämne som man gärna undviker så snart det blir möjligt. Inte minst inom vuxenunder- visningen kommer det fram att tidigare misslyckanden i matematik skapat livslång blockering och självcensur vad gäller självförtroende och syn på möjlig yrkeskarriär. Enligt den undersökning delega- tionen gjort ligger matematik på bottenplats när det gäller vuxnas intresse för olika ämnen. Vi menar att positiva attityder och föreställningar till ämnet är av stor vikt både under själva lärandeprocessen och då det gäller rekrytering till program eller yrkesutbildningar med matematik- innehåll. Om föräldrar, allmänhet och media har en negativ inställning återverkar detta på matematikutbildningen på alla nivåer. Om lärare eller lärarstuderande inte själva har gjort upp med sina negativa erfarenheter påverkar detta barns och ungas attityder i sin tur. På så sätt skapas en ny generation med negativa känslor och föreställningar till ämnet. Svårigheter att rekrytera till matematik- intensiva högskoleutbildningar och till utbildningar av matematik- lärare bottnar inte sällan i bristande intresse för ämnet trots att den formella kompetensen finns. Många unga med goda matematik- kunskaper väljer helt andra utbildningsvägar. Vi är övertygade om att en omfattande satsning på att diskutera och möta negativa attityder till och föreställningar om matematik- ämnet kan bryta onda cirklar och starkt bidra till att förbättra såväl undervisnings- som rekryteringssituationen. Detta förutsätter en samtidig utveckling av lärarutbildningen och matematikunder- visningen. Ämnet måste visa sig meningsfullt, utmanande och fascinerande i det dagliga matematiklärandet från förskola till högskola och vuxenutbildning. 4.8Satsa på engagemang, nätverk och goda exempel Det är välkänt att centrala direktiv sällan skapar entusiasm om de inte har god förankring bland lärare på fältet. Engagemang och förändringsvilja växer först då man har en hög grad av deltagar- styrning i verksamheten. Goda exempel och föredömen på såväl lärar- och skolnivå som på eller högskolenivå är kraft- fulla verktyg för att sprida kunskap och tilltro i ett utvecklings- och reformarbete. Våra undersökningar visar att det finns en mångfald av goda exempel från förskola till högskola, både vad gäller enskilda lärare, skolor, universitet och hela kommuner. Här finns en mycket stor utvecklingspotential. En grund för vår handlingsplan är därför höga förväntningar på möjligheter till lokal verksamhetsutveckling, en utveckling som dock behöver starkt stöd från lokala, regionala och nationella aktörer. Det visar en mängd studier kring utveckling av matematikundervisning. Reformering av matematikutbildning pågår i många länder och vi har sökt ta lärdom av goda exempel även här. Vi rekommenderar ett samspel mellan lokal, regional och nationell nivå. Lokala projekt skall få stöd i form av utbildning och resurser men också uppmuntras att dela med sig av nyvunna erfarenheter, analyser, behov och goda exempel. De olika nivåerna kan på detta sätt berika varandra i ett fortlöpande utvecklingsarbete. Vi ser det som självklart att alla aktivt deltar i dessa utvecklingsprojekt. Fokus i vår handlingsplan måste ligga på de matematiklärande själva. Barn, elever, och studenter skall inte ses som objekt och konsumenter utan som subjekt, medproducenter och i högsta grad medansvariga för ökad kvalitet i matematikkunnandet. Det är viktigt att i utvecklingen av matematikämnet att aktualisera en annan typ av samspel, nämligen samarbete och erfarenhets- utbyte mellan olika skolor samt inom och mellan olika skolformer. Matematiken i utbildningssystemets olika styrdokument skall hänga samman så att barn och unga upplever en gemensam syn på kunskap, utveckling och lärande i matematik. Vårt nuvarande mål- och resultatstyrda utbildningssystem för förskola och skola är i hög grad decentraliserat. Systemet bygger på att alla inblandade har goda kunskaper om lokalt och centralt ansvar samt om det politiska och professionella ansvaret. Det förutsätter också kontinuerlig uppföljning, utvärdering och åter- koppling samt god kommunikation inom och mellan ansvarsnivåer. är utbildningens organisation och genomförande en i huvud- sak angelägenhet. I kursplaner och andra styrdokument finns stort utrymme för lokala tolkningar, initiativ och kreativa lösningar. På motsvarande sätt är vuxenutbildningen ofta fördelad på många olika anordnare. Vad gäller folkbildningen så finns av tradi- tion ett stort oberoende och lokal frihet. Universitet och högskolor har stora möjligheter att själva utforma utbildningens innehåll och organisation liksom lärarutbildningarna. Möjligheterna att nationellt uppifrån driva igenom ett utvecklingsprojekt i matematik är alltså små, även formellt, och inte heller en framgångsrik metod. Vi hävdar att den nationella nivån i första hand skall ta ansvar för likvärdighet, utvärdering, uppföljning och reformering av natio- nella styrdokument gällande innehåll i kursplaner och styrinstru- ment för skola och högskola men också för att stödja, samordna, uppmärksamma och inspirera aktörer och initiativ på olika nivåer. Det finns ett stort antal aktörer t.ex. institutioner, organisa- tioner, föreningar och tidskrifter utanför skolan som arbetar för matematikens bästa. I ett utvecklingsarbete är det av stor vikt att alla dessa goda krafter stimuleras och får stöd för sin verksamhet. Ofta arbetar de i det tysta med små medel och ibland utan att känna till varandras verksamhet. Här är det av stor vikt att utveckla ett gemensamt nätverk, en infrastruktur för samordning, kunskaps- utbyte och ömsesidig nytta och inspiration. Vi ser möjligheter att engagera ett stort antal kompetenta, engagerade aktörer och resurspersoner, inte bara de traditionellt statliga eller kommunala, för en långsiktig matematiksatsning. Vissa miljöer i ett sådant nätverk bör uppmärksammas särskilt. Det är välkänt att innovativa miljöer relativt snabbt kan växa fram i samhället, därför att människor och idéer av någon anledning börjar samspela på ett kreativt sätt. Dessa kluster kan vara geograf- iska eller virtuella ansamlingar av människor och organisationer. Ofta är det svårt att förutse var och när ett sådant kluster kan uppstå, uppstår det spontant i ett befintligt nätverk. Vi anser att det är av stor vikt att innovativa personer och miljöer får särskild uppmärksamhet och stöd från nationell nivå, så att de kan bli drivande aktörer i utvecklingsarbetet. 4.9Se till helheten i ett långsiktigt utvecklingsarbete Utbildningssystemet från förskola till högskola och vuxenutbild- ning är ett komplext system med många variabler som påverkar varandra. De problem som identifierats med matematikundervis- ningen kan därför ha många olika orsaker på olika nivåer. I många fall räcker inte en åtgärd utan ett knippe åtgärder behövs för att hantera ett specifikt problem. Vi förordar ett helhetsperspektiv i den meningen att vi strävar efter att knyta ihop problemhantering med ett utvecklingsperspektiv. Istället för ett retroaktivt lappande och lagande lägger vi proaktivt fram viktiga huvudförslag för framtida utveckling. Dessa har den dubbla innebörden att de dels pekar ut en riktning framåt, dels leder till att dagens problem kan hanteras på ett effektivt sätt. Även när det gäller matematik- lärandets innehåll förespråkas helhetssyn och likvärdighet. Alla barn och ungdomar skall ha likvärdiga möjligheter att lära sig matematik i ett genomtänkt sammanhang från förskola till hög- skola. Vi måste inspirera och stödja olika forum för kontakt mellan lärare och utbildningsanordnare av alla kategorier De förslag som ställs handlar oftast inte om tidsbegränsade projekt. Istället avser förslagen en varaktig omläggning eller utveckling av innehåll, organisation och tänkande. När satsningen är avslutad formellt skall utvecklingsprocessen fortgå av egen kraft i samspel mellan lokala, regionala och nationella aktörer. Effekten av insatserna skall successivt följas upp och utvärderas, i många fall över en längre tidsperiod. Resultaten skall återkopplas till verksamheten och nödvändiga korrigeringar och komplette- ringar genomföras. En viktig del i genomförandet är att på forskningsnivå följa själva satsningen och dess konsekvenser, för att dra lärdom för framtiden och eventuella satsningar inom andra ämnesområden. Vår handlingsplan skall innehålla förslag på insatser för ett omfattande uppbyggnadsarbete i syfte att skapa varaktiga nätverk och strukturer för utveckling. Satsningen skall därmed inte ses som tidsbegränsad utan som ett avstamp för ett nytt sätt att tänka och arbeta långsiktigt! Vårt uppdrag är omfattande: det inbegriper all matematikutbild- ning från förskola till högskola. Dessutom ingår frågor kring attityder och föreställningar om matematik i samhälle och vardag. Delegationens arbete har lett fram till redovisade principiella ställningstaganden och en handlingsplan med följande fyra huvudförslag. Tillhörande utvecklingsområden ser delegationen som de viktigaste för all utbildning i matematik. 1.Stöd och utveckla aktiviteter som ökar intresset för och insikterna om matematikens värde, roll och betydelse i vardag, yrkesliv, vetenskap och samhälle. 2.Utbilda kvalificerade lärare i matematik för alla barn, ungdomar och vuxna. 3.Stöd och samordna alla goda krafter som verkar för bättre lärande och undervisning i matematik. 4.Tydliggör och utveckla syfte, mål, innehåll och bedömning i matematik för hela utbildningssystemet. Varje huvudförslag preciseras i delförslag med konkretiseringar och exempel. Dessa riktas inte bara till verk och myndigheter, skol- huvudmän och högskolor utan också till personer, organisationer, institutioner, intresseföreningar och nätverk som arbetar med utveckling av svensk matematikutbildning. Beskrivningarna av huvudförslagen inleds med en sammanfattning följd av en diskussion kring Möjligheter och problem som lägger grunden för delförslagen. De fyra huvudförslagen kan ses som fyra perspektiv på en och samma helhet. För att handlingsplanen skall få full effekt förordar vi en samordnande nationell projektorganisation som leder och stödjer genomförande, uppföljning och utvärdering . En satsning på matematiken behöver ämnesexperter med kompetens att ta och stödja initiativ, välja och koordinera insatser. Resurser bör avsättas för att stegvis bygga upp och underhålla regionala och lokala nätverk med kontakt- och resurspersoner . skall kunna möta behov, ta vara på och stödja verksamhet. Den skall hålla ihop, effektivisera och sprida utvecklingsarbetet i skolor, kommuner och högskolor. Ansvariga för genomförandet av olika delförslag kommer till viss del att identifieras av projektorganisationen utifrån nätverk och resurser . Den föreslagna organisationen beskrivs närmare i avsnitt 5.5. För att underlätta och effektivisera en kommande satsning på matematik är det angeläget att arbetsmaterial och gjorda studier från delegationens verksamhetsperiod tas tillvara. För handlingsplanen med de fyra huvudförslagen föreslår vi: att det skapas en nationell projektorganisation för genom- förande och uppföljning av handlingsplanen. Denna skall samordna, stödja och ta vara på lokal och regional verksamhetsutveckling. att centrala delar av dokumentation och arbetsmaterial från arbetsgrupper och från studier som delegationen låtit göra skall redigeras, publiceras och användas i planering och genomförande av handlingsplanen. Stöd och utveckla aktiviteter som ökar intresset för och insikterna om matematikens värde, roll och betydelse i vardag, yrkesliv, vetenskap och samhälle Huvudförslaget om matematikens betydelse i samhället omfattar frågor om attityder och föreställningar kring matematikämnet och matematikens användning. Det innefattar olika initiativ och informationskanaler som normalt inte ingår i det traditionella utbildningssystemet. Dessutom ingår frågor kring relationer och samarbete mellan utbildningsväsendet och andra aktörer från samhälle och näringsliv när det gäller att öka matematikintresset. Stöd och utveckla aktiviteter som ökar intresset för och insikterna om matematikens värde, roll och betydelse i vardag, yrkesliv, vetenskap och samhälle. 1A Sprid inspirerande exempel kring matematikens utveck- ling och användning. 1B Ge nya möjligheter till matematikbildning för alla. 1C Berika bilden av matematik i massmedia. 1D Satsa på samarbete kring matematiken i arbetsliv och skola. 1E Stöd forskning om synen på matematik i samhälle och utbildning. Matematik – ett ämne att älska? I regeringens uppdrag till delegationen uppmärksammas behovet att förändra attityder till matematikämnet. Attityder skapas i alla miljöer: i utbildningssammanhang, i vardagen, i yrkeslivet, via massmedia och i individers samtal med varandra. ningssätt öppnar dörrar till nytt lärande inte bara i skolan utan också i vuxenlivet. Att ifrågasätta och förbättra attityder till och föreställningar om matematikämnet blir därför en mycket central fråga för en kommande matematiksatsning. Matematik är ett mångfasetterat ämne; ett nödvändigt och nyttigt verktyg för utveckling inom naturvetenskap, teknik och ekonomi och ett oundgängligt redskap för ett aktivt medborgar- skap. Allt större delar av vår teknik och vår samhällsorganisation utformas och styrs med hjälp av datoriserade modeller med matematikinnehåll. Datorsimuleringar och matematiska modeller får en snabbt växande betydelse för att beskriva strukturer och förlopp inom t.ex. biologi, medicin, meteorologi och transport- väsen. Matematik är också en fascinerande konstart med inslag av kreativitet, intuition och sökande efter skönhet, sammanhang och symmetri. Matematiken har ett rikt kulturellt arv och en bredd som kan förena de två kulturerna naturvetenskap och humaniora. Få människor förhåller sig neutrala till matematikämnet: en del älskar det, andra inser i alla fall dess nytta, men många har blockeringar och ångest inför ämnet. Ett misslyckande i matematik blir ofta avgörande för en ung människas möjligheter till yrkeskarriär. Ämnets roll som sorteringsinstrument kan vara en förklaring till ungdomars blockeringar och ångest. När de blir vuxna tar sig dessa negativa attityder ibland uttryck i bristande självförtroende, självcensur vad gäller vuxenstudier och skrinlagda framtidsdrömmar. Enligt den enkätundersökning om vuxnas attityder som delega- tionen genomfört kommer matematik på sista plats när det gäller intresse för olika ämnen. Trenden bland både vuxna och ungdomar är att matematik och naturvetenskap betraktas som mindre intressanta och mindre viktiga för samhället. De undersökningar vi tagit del av visar att de minsta barnen tycker att det är kul med matematik. Men då de är 10–inträffar något. Matematiken blir tråkig och svår för många: de tappar intresset. För andra blir den för lätt och tråkig, dvs. för många blir den både tråkig och ointressant. Dessa minnesbilder av skolmatematiken tar ungdomar med sig in i vuxenlivet. Vuxna har en viktig påverkansroll i egenskap av föräldrar. I hem med positivt förhållningssätt får barnen den emotionella inkörs- porten till ämnet till skänks. De barn som inte har denna miljö blir beroende av andra som kan ladda matematiken med lust och mening. Vår enkätundersökning visar att just föräldrar är de som överlägset mest påverkar attityder till ämnet. Skolan ger alltför sällan positiva motbilder, tvärtom har attityderna ibland sitt ursprung i skolans matematikundervisning. Många lärare och blivande lärare bär själva med sig negativa bilder av det ämne de skall undervisa i, och onda cirklar skapas om inte lärarutbildningen förmår bryta tendensen. Delegationen hävdar att negativa attityder och föreställningar om matematikämnet leder såväl till stora samhällsekonomiska förluster som till begränsningar i individens utvecklingsmöjligheter i det livslånga lärandet. Men vi hävdar också att situationen kan förbättras och att här finns en betydande utvecklingspotential. Matematiken i samhället är osynlig för många. En vanlig före- ställning är att ämnet enbart är ett meningslöst skolämne: ett nödvändigt ont som man måste uthärda tills man kan slippa. Detta är ett destruktivt tillstånd och osynligheten är onödig, förbryllande och skadlig. Satsningar på att göra matematiken och dess användningar synliga och visa på ämnets faktiska värde och betydelse bör ha goda förutsättningar att lyckas. Forskare i matematik bör engagera sig mer i att popularisera sin vetenskap. Alltför ofta anser de själva att populärvetenskap består av urvattning, dvs. Dessa attityder behöver om- prövas. Uppmuntran av olika slag till en sådan omprövning är önskvärd. Studier i matematik, naturvetenskap och teknik I regeringens uppdrag till delegationen ingår att lämna förslag på hur man skall komma tillrätta med det minskande intresset för utbildningar inom matematik, naturvetenskap och teknik. För ett litet högindustrialiserat land som är det av avgörande ekonomisk vikt att forskning och tillämpning inom matematik, naturvetenskap och teknik har både kvalitet och bredd.