sou · GSB336d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Utskottet kunde i och för sig instämma i vad Lagrådet Likformig beskattning och möjligheterna att bredda basen anfört om den i propositionen föreslagna gränsdragningen, men ville framhålla att det skulle kräva betydligt mer kompli- cerade regler att göra en annan gränsdragning än den som föreslogs i propositionen och som i huvudsak redan tillämpades (bet. 1996/97:SkU20 s. 35). I budgetpropositionen , dvs. innan den nya lagen tilläm- pats första gången, föreslog regeringen ändringar i reglerna om beskattningen av aktier. I propositionen framhöll regeringen att gränsdragningen mellan marknadsnoterade aktier som är skattefria respektive skattepliktiga har föranlett flera bolag att flytta från börsens A-lista (inregistrerade aktier) till annan börslista i syfte att aktieägarna ska undgå förmögenhetsskatt. För att förhindra fortsatta förflyttningar till förmögenhetsskattefria listor föreslog regeringen att aktier som varit A-listade , dvs. den dag beslutade SFL, eller senare, skulle förmögenhetsbeskattas. Vid lagrådsbehandlingen påpekade på nytt det mindre lämpliga i kopplingen mellan listtillhörighet och skatteuttag och anförde att den gällande ordningen knappast kunde upprätthållas i längden. Vid utskottsbehandlingen av förslaget underströk finans- utskottet vikten av att regeringen gör en ordentlig genomlysning av problemet i syfte att skapa en långsiktig lösning (bet. 1997/98:FiU1 s. 152). I budgetpropositionen uttalade regeringen även att den fulla värderingen av aktier på börsens A-lista lett till ökade spän- ningar i beskattningen gentemot sådana tillgångar som inte förmö- genhetsbeskattas. I syfte att minska denna spänning föreslog regeringen att aktier som är inregistrerade vid börs skulle tas av noterat värde (s. 171). De ändringar som föreslogs i budgetpropositionen tillämpades, i likhet med den nya förmögenhetsskattelagen, första gången vid taxering (bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35, SFS 1997:954). Likformig beskattning och möjligheterna att bredda basen 16.10.5 Skillnaden mellan inregistrering och enbart notering har det bara funnits en börs i , nämli- gen Stockholmsbörsen. beslutade dock Finans- inspektionen att ge Nordic Growth Market (NGM) som var en auktoriserad marknadsplats, börsstatus. Den stora skillnaden mellan en börs och en auktoriserad marknadsplats är att inregistre- ring endast kan ske vid börs. Auktoriserade marknadsplatser kan alltså endast notera aktier. Aktietorget är en auktoriserad mark- nadsplats. Bestämmelser om auktorisation som börs eller mark- nadsplats finns i lagen (1992:543) om börs och clearingverksamhet (börslagen). Börslagens bestämmelser om inregistrering och notering Bestämmelser om vilka villkor som gäller för inregistrering av aktier vid börs respektive notering av aktier på börs eller auktoriserad marknadsplats finns också i börslagen. Bestämmelserna om inregi- strering finns i 5 kap. och bestämmelserna om notering i 6 kap. Bestämmelserna om inregistrering av aktier är anpassade till om villkor för officiell notering av aktier. För såväl inregistrering som notering gäller samma grundvillkor, se 5 kap. 1 § andra stycket respektive 6 kap. 1 § andra stycket. Vill- koret rör förutsättningarna för en ändamålsenlig börshandel i akti- erna, dvs. likviditeten i aktierna. Inregistrering eller notering får nämligen ske endast om det med hänsyn till marknadsförhållan- dena för de aktier som avses och omständigheterna i övrigt finns förutsättningar för en ändamålsenlig börshandel med aktierna. Ett bolag där aktierna inregistrerats eller noterats har en grund- läggande informationsplikt. Bolaget ska fortlöpande informera bör- sen om sin verksamhet och i övrigt lämna börsen de upplysningar som den behöver för att kunna fullgöra sina uppgifter enligt börs- lagen och andra författningar samt offentliggöra de upplysningar om verksamheten och aktierna som är av betydelse för bedöm- ningen av kursvärdet på aktierna. Detta regleras i 5 kap. 3 § respek- tive 6 kap. 2 § börslagen. När det gäller villkoren för inregistrering får regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, meddela Likformig beskattning och möjligheterna att bredda basen närmare föreskrifter om villkoren för inregistreringen. Något bemyndigande när det gäller villkoren för noteringen finns inte. Regeringen kan dock utan bemyndigande meddela verkställighets- föreskrifter när det gäller villkoret för notering och informations- plikten för noterade bolag. Givetvis kan regeringen också bemyn- diga att meddela sådan verkställighetsföre- skrifter. I 1 § 8 förordningen (1992:561) om börs- och clearingverksam- het (börsförordningen) föreskrivs att får med- dela de föreskrifter som behövs beträffande informationsplikten för noterade bolag. Enligt 2 § 2 och 3 börsförordningen ska dock meddela närmare föreskrifter om villkoren för inregistrering av aktier vid börs och om informationsplikten för inregistrerade bolag. När det gäller inregistrering är alltså Finans- inspektionen skyldig att meddela föreskrifter medan det i fråga om notering är upp till att bedöma om det behövs några föreskrifter. När det gäller inregistrering finns det ytterligare bestämmelser i börslagen utöver bestämmelserna om villkoren för inregistrering och informationsplikten. I 5 kap. 4 § finns bl.a. en bestämmelse om avregistrering. En börs ska avregistrera aktier om bolaget begär det eller om bolaget allvarligt åsidosatt sina förpliktelser enligt lag eller någon annan författning. Avregistrering ska dock inte ske om det är olämpligt från allmän synpunkt. Ett beslut om avregistrering ska offentliggöras . En börs kan dock även reglera frågan om avregistrering i noteringsavtalet. Även andra åtgärder och sanktioner än avregistrering kan regleras i avtalet mellan börsen och bolagen. Givetvis kan en börs i noteringsavtalet även reglera i vilka fall aktier som endast är noterade bör avnoteras. I 5 kap. 5–5 b §§ börslagen finns bestämmelser om börsprospekt. Ett bolag som vill inregistrera aktier ska till ansökan om inregistre- ring bifoga en särskild redogörelse för sina förhållanden (börspro- spekt). Enligt 5 kap. 6 § börslagen är bolag vars aktier är inregistrerade vid en börs skyldiga att offentliggöra halvårsrapporter. Halvårsrap- porten ska innehålla en redogörelse för bolagets verksamhet och resultat under räkenskapsårets och ska offent- liggöras från halvårets utgång. Likformig beskattning och möjligheterna att bredda basen Ytterligare bestämmelser om inregistrering och notering finns i föreskrifter (FFS 1995:43) om inregistrering av fondpapper m.m. I 1 kap. 1 § finns de närmare villkoren för in- registrering. Inregistrering får ske endast om det kan förutsättas uppstå en ändamålsenlig börshandel med aktierna med beaktande av bolagets ekonomiska förhållanden, organisation och förmåga att fullgöra sin informationsskyldighet gentemot börsen och markna- den. Därutöver ställs vissa villkor kring verifierbar historia, för- väntat marknadsvärde, aktiernas spridning m.m. föreskrifter innehåller inget om villkoren för notering. Det enda författningsmässiga villkoret för notering är det allmänt hållna villkoret i börslagen om att det ska finnas förut- sättningar för en ändamålsenlig börshandel med aktierna. En avgö- rande skillnad mellan inregistrering och notering är alltså att grundvillkoren för inregistrering finns i föreskrifter. I föreskrifter (2 kap.) finns bestämmelser om informationsplikten för bolag vars aktier är inregistrerade eller noterade. Bestämmelserna är gemensamma för båda typerna av bolag. Dessutom finns det bestämmelser (4 kap.) om innehåll och offentliggörande av de halvårsrapporter som bolag varas aktier är inregistrerade ska lämna enligt börslagen. Sammanfattning av de författningsmässiga skillnaderna Ser man till börslagen och föreskrifter är de författningsmässiga skillnaderna när det gäller informationsplikt m.m. följande, villkoren för inregistrering har preciserats i föreskrifter och när det gäller notering finns endast det allmänt hållna villkoret att det ska finnas förutsättningar för en ändamålsenlig handel, bolag som vill inregistrera aktier ska upprätta ett börsprospekt som ska godkännas av börsen och något motsvarande krav för notering finns inte, bolag vars aktier är inregistrerade ska offentliggöra halvårsrap- porter och något motsvarande krav för bolag vars aktier enbart är noterade finns inte, en börs är skyldig att avregistrera aktierna om bolaget allvarligt åsidosätter sina skyldigheter enligt lag eller annan författning Likformig beskattning och möjligheterna att bredda basen och någon motsvarande skyldighet finns inte när det gäller aktier som enbart är noterade. Det finns inget som hindrar att en börs anger strängare krav för inregistrering än de som följer av börslagen eller Finansinspektio- nens föreskrifter. När det gäller notering, som inte är lika författ- ningsreglerat som inregistrering, har det överlämnats till varje börs att närmare ange de krav som ska vara uppfyllda för att en aktie ska få noteras. Stockholmsbörsen ställer vissa grundläggande krav på de bolag som ansöker om notering av sina aktier. Dels vill man skapa förutsätt- ningar för en ändamålsenlig börshandel. Dels vill man säkerställa att bolagen har de resurser som krävs för att kunna förse aktie- marknaden med högkvalitativ information. Kraven syftar också till att upprätthålla allmänhetens förtroende för aktiemarknaden. Kraven varierar beroende på om bolaget söker sig till A- eller O- listan. Aktier på A-listan är inregistrerade vid börs medan aktier på O-listan enbart är noterade. De flesta kraven gäller inte endast vid noteringstillfället utan ska iakttas fortlöpande av de noterade bola- gen. I börsens noteringsavtal preciseras kraven på informationsgiv- ning till börsen och aktiemarknaden. Om ett bolag inte längre uppfyller kraven för inregistrering på A-listan kan flytt till O-listan aktualiseras. Ett bolag som i väsentligt avseende inte uppfyller noteringskraven kan avnoteras. Stockholmsbörsens krav är strängare för inregistrering än för notering. Skillnaderna är följande. För inregistrering krävs verifierbar historia, något mot- svarande krav för notering finns inte, För inregistrering krävs dokumenterad vinstintjäningsförmåga medan det för notering är tillräckligt att bolaget har finansiella resurser att driva planerad verksamhet , För inregistrering krävs att bolaget vid introduktionstillfället har ett börsvärde på , något motsvarande krav för notering finns inte. Det s.k. spridningskravet är strängare för inregistrering än för notering. För inregistrering krävs minst 2000 aktieägare som vardera äger aktier för medan det för notering Likformig beskattning och möjligheterna att bredda basen är tillräckligt med minst 500 aktieägare som vardera äger aktier för . Även om kraven verifierbar historia och dokumenterad vinstintjäningsförmåga inte gäller för notering på O-listan gäller där precis som på A-listan att bolagen ska uppfylla börsmässiga krav på ledning och styrelse och att bolagen ska ha ett börsmässigt ekonomi- och rapporteringssystem. Dessutom gäller för båda lis- torna att styrelsen ska ha fastställt en informationspolicy och att bolaget före noteringen har genomfört rutiner för hur information ska ges. En notering ställer höga krav på bolagen och det innebär ofta att styrelse och ekonomifunktion måste förstärkas. Det måste t.ex. finnas personal som kan att analysera delårsrap- porter och bokslutskommunikéer så att vinstutvecklingen kan kommenteras i den externa rapporteringen. Informationspolicyn ska bl.a. omfatta framtagande av pressmeddelande, genomförande av kapitalmarknadsdagar, press- och analytikermöten, omarbet- ning, uppdatering och publicering av information på bolagets webbplats. Dessutom ska bolaget ha en tillfredsställande organisa- tion som gör det möjligt att snabbt sprida information till aktie- marknaden (Börsregler 2003/04 Handledning till noteringsavtal, Nr 2 i Stockholmsbörsens skriftserie). Det bör nämnas att skillnaden i fråga om krav mellan inregistre- ring på A-listan och notering på O-listan tunnats ut och är mindre . Stockholmsbörsen har nämligen harmoniserat kraven för de båda listorna i syfte att öka förtroendet för börsen.1 Kort om kraven för notering på Nordic Growth Market NGM har två olika listor, NGM Official och . Kraven för notering på NGM Official uppfyller börslagens villkor för in- registrering vid börs och är på vissa punkter mer långtgående. Noteringskraven för NGM Official är dock inte lika stränga som Stockholmsbörsens krav för inregistrering på A-listan. De krav som ställs för notering på är vidare mildare än Stockholmsbörsens krav för notering på O-listan. 1 Möte med och på Stockholmsbörsen . Likformig beskattning och möjligheterna att bredda basen NGM Official är ingen aktiv lista, dvs. det finns inga bolag på listan. Syftet med listan är dock att göra det möjligt för bolag att inregistrera aktier på NGM. Eftersom det inte finns några inregistrerade aktier på NGM är samtliga aktier som noteras där skattefria. Skillnaden mellan inregistrerade aktier och övriga marknadsnote- rade aktier ligger enkelt uttryckt i kraven på bolagets kvalitet. Kra- ven på kvalitet är strängare för inregistrering på Stockholmsbörsens A-lista än enbart notering. Det är säkert anledningen till att A- listan brukar kallas Stockholmsbörsens finrum. Att ligga där ger en signal om att bolaget är stabilt och välskött. En inregistrering sänder ut en signal om bolagets kvalitet till investerare och placerare. Dessutom finns det en praktisk fördel med att aktierna i ett bolag är inregistrerade. Det hänger ihop med att det för många utländska investerare och placerare finns s.k. placeringsrestrik- tioner. Restriktionerna innebär att kapital endast får placeras i inregistrerade aktier eller att endast en viss procent av kapitalet får placeras i andra marknadsnoterade aktier än inregistrerade. För ett bolags möjligheter att dra till sig riskvilligt kapital är det alltså en fördel om aktierna i bolaget är inregistrerade på A-listan, i varje fall om man bortser från skattereglerna. Sammanfattningsvis finns det fortfarande skillnader i krav mellan inregistrering och enbart notering, även om skillnaden är mindre. Skillnaden ligger som tidigare i kraven på bolagets kvalitet och de fördelar som det för med sig. I avsnitt 16.10.8 kommer vi att ta ställning till om dessa skillnader motiverar en skillnad även i beskattningen. 16.10.6Små och medelstora bolag på Det primära syftet med dagens skattebefrielse för aktier som är marknadsnoterade utan att vara inregistrerade vid börs är att skapa goda villkor för investeringar i små och medelstora företag. Det finns därför skäl att något beröra vad det är för bolag som omfattas av skattebefrielsen. Inregistrerade aktier och därmed skattepliktiga Likformig beskattning och möjligheterna att bredda basen aktier finns i praktiken bara på Stockholmsbörsens A-lista. Av de andra listorna, där aktierna i huvudsak är skattefria, är Stockholms- börsens O-lista den utan tvekan största och mest betydelsefulla. Den här redogörelsen har därför begränsats till den listan. Redogörelsen bygger på uppgifter från Börsguiden 2003:1. Avstämningsdatum för det material som redovisas i Börsguiden 2003:1 är . Enligt Börsguiden 2003:1 finns det sammanlagt 230 bolag på . Aktierna i 13 av dessa bolag är skatte- pliktiga på grund av att bolagen efter flyttat från A-listan till O-listan – den s.k. stoppregeln. Anställda, omsättning och balansomslutning i bolagen på För att siffrorna i tabellen ovan ska bli meningsfulla måste siffrorna sättas i ett sammanhang. I förarbetena redogjorde dock aldrig regeringen för vad som borde förstås med små och medelstora företag. Där sades bara i olika sammanhang att stora företag har tillgång till den internationella kapitalmarknaden och att kapital som lagts ned i små eller medelstora företag kan hänföras till s.k. arbetande kapital. 1996/96:117 s. 49 och 52). Det finns inte heller i skattelagstiftningen någon definition av uttrycket små och medelstora företag. Däremot används uttrycket små och medelstora företag i en del bidragsförfattningar på näringsområdet. Med små och medelstora företag avses där företag som har färre än 250 anställda och som antingen har en årsomsättning som motsvarar högst eller har en balansomslutning som motsvarar högst 27 miljo- ner euro och som är fristående eller ägs till av företag som inte uppfyller de två första villkoren. Likformig beskattning och möjligheterna att bredda basen att ett av gränsvärdena för omsättning eller balansomslutning får överskridas. Den här definitionen finns bl.a. i förordning (2000:279) om regionalt utvecklingsbidrag och i förordning (2003:564) om bidrag till åtgärder för en effektiv och miljöanpassad energiförsörjning. Definitionen bygger på en rekommendation från EU-kommissio- nen (96/280/EG). Kommissionen utfärdade en ny rekommendation där gränsvärdena för omsättning och balansom- slutning höjs till respektive (2003/361/EG). Det är naturligtvis fullt tänkbart att uttrycket små och medel- stora företag användes i någon annan betydelse i förarbetena till SFL. Hur som helst är det ändå rimligt att utgå från definitionen på näringsområdet för att försöka ge en bild av hur många företag på som är små eller medelstora. Det kan för det första konstateras att varken medelbolaget eller medianbolaget skulle anses som ett mindre eller medelstort företag enligt definitionen på näringsområdet. En genomgång av det mate- rial som ligger till grund för redogörelsen av medeltal och median visar att det endast är 77 bolag av totalt 230 på O-listan som faller inom definitionen. Skulle något eller några av dessa bolag kontrol- leras av ett bolag som faller utanför definitionen är det ännu färre. Det kan alltså konstateras att på är det av bolagen som är små eller medelstora enligt den definition som finns till hands. Vilken betydelse detta bör ges i våra överväganden återkommer vi till i avsnitt 16.10.8. 16.10.7Problemen med dagens beskattning av marknadsnoterade aktier Dagens beskattning av marknadsnoterade aktier Dagens beskattning av marknadsnoterade aktier innebär att aktier som är inregistrerade vid börs är skattepliktiga och att aktier som är marknadsnoterade utan att vara inregistrerade är skattefria. Inregi- strerade aktier finns endast på Stockholmsbörsens A-lista och det är där de skattepliktiga aktierna finns. Nordic Growth Market (NGM) har börsstatus och det är numer möjligt att inregistrera aktier även där men det finns än så länge inga inregi- strerade aktier på NGM. De aktier som noteras där och alla andra Likformig beskattning och möjligheterna att bredda basen aktier som enbart är noterade i , t.ex. aktier som noteras på , är alltså skattefria. Aktier av i huvudsak liknande karaktär behandlas olika I våra direktiv sägs det att en utgångspunkt för en ny reglering bör vara att tillgångar av liknande karaktär ska beskattas likformigt. Vi börjar därför med att titta närmare på det som skiljer och förenar aktier som är inregistrerade vid börs jämfört med aktier som enbart är noterade. I avsnitt 16.10.5 redogör vi för skillnaderna mellan inregistrering och enbart notering. Skillnaderna när det gäller Stockholmsbörsens krav för inregistrering respektive notering är enkelt uttryckt att kraven för inregistrering är strängare. För inregistrering på A-listan krävs verifierbar historia och dokumenterad vinstintjä- ningsförmåga medan det för notering på O-listan är tillräckligt att bolaget kan visa att de har finansiella resurser att driva planerad verksamhet . En annan skillnad mellan listorna är att det för inregistrering på A-listan krävs att bolaget har ett börsvärde på vid introduktionstillfället. Något motsva- rande krav för notering på O-listan finns inte. Vidare är det s.k. spridningskravet strängare för A-listan än för O-listan. Det finns alltså fortfarande skillnader men de är mindre än tidigare, vilket beror på att kraven för de olika listorna harmoni- serats . Det är dessutom betydligt vanligare att kraven är gemensamma än att kraven skiljer sig åt. Kraven på att bolagen ska uppfylla börsmässiga krav beträffande ledning och styrelse och att bolagen ska ha ett börsmässigt ekonomi- och rapporteringssystem är t.ex. gemensamma för både A- och O- listan. Detsamma gäller för kraven att styrelsen ska ha fastställt en informationspolicy och att bolaget före noteringen har genomfört rutiner för hur information ska ges. De krav som i någon egentlig mening skiljer de båda listorna åt är kraven verifierbar historia och dokumenterad vinst- intjäningsförmåga för inregistrering på A-listan. Nystartade bolag och bolag som ännu inte är etablerade är alltså hänvisade till O- listan. Det innebär dock inte att samtliga bolag på O-listan kan hänföras till den kategorin utan där finns i hög utsträckning även etablerade bolag, vilket framgår av redogörelsen i avsnitt 16.10.6. Likformig beskattning och möjligheterna att bredda basen Vi anser att skillnaderna i noteringskrav knappast kan åberopas som grund för att behandla marknadsnotera aktier olika skattemäs- sigt. Den omständigheten att nystartade bolag i princip är hänvi- sade till O-listan eller någon annan notering än A-listan är inte skäl nog att särbehandla marknadsnoterade aktier som inte är inregi- strerade. Genom den harmonisering av kraven som skett får marknadsnoterade aktier numer anses som ett tillgångslag som är mer homogent än heterogent. Det rör sig alltså om aktier av i huvudsak liknande karaktär oavsett om aktierna är inregistrerade eller inte. Att marknadsnoterade aktier inte behandlas likformigt vid förmögenhetsbeskattningen är därför ett problem. Dagens reglering är lätt att kringgå Ett annat problem är att dagens reglering är förhållandevis lätt att kringgå. Bortsett från de minimikrav som ställs upp i olika författ- ningar är det Stockholmsbörsen, och av mindre praktisk betydelse än så länge NGM, som i stor utsträckning avgör vilka villkor för inregistrering respektive enbart notering som ska gälla. Eftersom det endast är på Stockholmsbörsen som det finns inregistrerade aktier är det Stockholmsbörsen som genom sina noteringskrav och sitt noteringsavtal bestämmer vilka aktier som ska få vara inregistrerade. Stockholmsbörsen kan dock inte styra bolagens val av lista utan endast avregistrera eller avnotera aktier i bolag som inte längre uppfyller de löpande kraven för inregistrering respektive notering. Bolagen kan med andra ord fritt välja lista så länge bolaget uppfyller kraven för de båda noteringsformerna. Ett bolag som uppfyller villkoren för inregistrering på A-listan kan vid en börsintroduktion välja att notera aktierna på O-listan. Ett bolag vars aktier redan noteras på O-listan kan välja att stanna kvar där trots att bolaget numer skulle kvalificera in på A-listan. Bolagen bestämmer alltså till viss del själva om aktierna i bolaget ska vara skattepliktiga eller skattefria. Att bolagen inte fullt ut styr över skatteplikten beror på den s.k. stoppregeln, som innebär att aktier som var eller senare har varit inregistrerade vid börs förblir skattepliktiga om bolaget skulle flytta aktierna till O-listan. Det bör noteras att denna regel även omfattar aktier i bolag som avregistreras från A-listan och Likformig beskattning och möjligheterna att bredda basen flyttas till O-listan för att bolaget inte längre uppfyller kraven för inregistrering och alltså inte bara bolag som frivilligt flyttar aktierna till O-listan. Även om den s.k. stoppregeln till viss del inskränker bolagens möjligheter att själva avgöra om aktierna i bolaget ska vara skatte- pliktiga finns denna möjlighet för bolag som ännu inte börsintro- ducerats och för bolag som finns på O-listan. Dessa bolag har därför stora möjligheter att kringgå dagens reglering. Det är givet- vis ett stort problem som bidrar till att syftet med regleringen inte tillgodoses. Skattebefrielsen gynnar i stor utsträckning andra företag än vad som var syftet