sou · GSB373 · 2005-01-01 00:00:00 — Värdering av utländsk utbildning16 Betydelsen av att utländska examina värderas eller att avgångsbetyg valideras lyfts ofta fram som en viktig faktor för invandrares möjligheter att finna arbete. En studie om invandrade akademiker visar att bedömning av utländska examina under- lättar möjligheterna att få arbete. Studien visar också att betydligt färre invandrare med akademisk examen har anställning i jämförelse med svenska akademiker. efter att utbildningen hade värderats arbetade knappt hälften av de invandrade akademikerna, vilket kan jämföras med för de svenskfödda akademikerna. En dryg tredjedel av de förvärvsarbetande männen och knappt hälften av kvinnorna arbetade inom yrken som låg i nivå med kvalifika- tionerna. Möjligheterna på arbetsmarknaden skilde sig mycket åt beroende på ursprungsland. Invandrare födda i , Nord- , och arbetade i av fallen efter att examen hade värderats. Omkring hälften av invandrarna födda i och f.d. arbetade. Bland invandrare födda i och var motsvarande siffra . Män från hade svårast att finna arbete bland utländska akademiker som fått sin examen värderad. Intervjuer med invandrade akademiker visade att värdering av examen upplevdes ha begränsad betydelse för möjligheterna att få arbete. Däremot hade värderingen betydelse för självkänslan och var en form av erkännande som kunde bidra till att invandrade akademiker vågar söka kvalificerade arbeten. Arbetsgivare som intervjuats anger att värdering av examina inte är utslagsgivande i rekryteringsprocessen, men att det kan tillföra viktig information. Ytterligare information om värdering och om olika länders utbildningssystem efterlystes av arbetsgivarna. 16 Gundhäll , A. [2002]. Bilaga 4 till LU 2003 Föräldrarnas situation påverkar barnen I en studie av framgången på arbetsmarknaden för andra genera- tionens invandrare17 finner (2001och 2003) stora skillnader när det gäller såväl risken för att vara arbetslös som inkomstnivån i jämförelse med jämförbara individer med svensk bakgrund.18 Andra generationens invandrare med nordisk eller västeuropeisk bakgrund har en arbetsmarknadsposition mot- svarande dem med svensk bakgrund. För dem som har föräldrar från eller var sannolikheten att vara arbetslös större i jämförelse med dem med två svenska föräldrar. Lönerna visade sig också vara jämförelsevis lägre i dessa grupper. Föräldrarnas arbetsmarknadssituation överförs i hög utsträckning till barnen, även om de är födda och uppvuxna i . Andra generationens invandrare som har en svenskfödd förälder har lägre risk att vara arbetslös i jämförelse med dem som har två utlandsfödda föräldrar. Det finns också en tendens att de som har en svensk mamma har jämförelsevis bättre anknytning till arbetsmarknaden. är andra generationens invandrare med utom- europeisk bakgrund en relativt liten grupp, men om 10–kommer ett stort antal ha uppnått arbetsför ålder, vilket innebär en stor utmaning för dagens svenska skolsystem och integrations- politiken, konstaterar Även Behrenz & Hammarstedt (2002) har funnit stora skillnader i arbetsinkomst mellan andra generationens invandrare beroende på varifrån föräldragenerationen härstammar.20 Andra generationens invandrare21 har i många fall lägre arbetsinkomster än de svenska jämförelsegrupperna. När hänsyn tas till ålder, civilstånd, utbild- ning och bostadsregion har kvinnor med föräldrar födda i och lägre inkomster än kvinnor med svenska föräldrar. Bland män har andra generationens invandrare med föräldrar från , och sämre in- komster i jämförelse med jämförbara svenska män. Studien baserar sig på barn vars föräldrar invandrade till , då 17I denna studie definieras andra generationens invandrare som en individ född i med en eller två föräldrar födda utomlands. 18Ekberg, J. & , D-O. [2001a och 2003]. 19Ekberg, J. & , D-O. [2001a och 2003]. 20Behrenz, L. & Hammarstedt, M. [2002]. 21I denna studie definieras andra generationens invandrare som individer födda i av två utrikes födda föräldrar. I studien ingår endast barn till föräldrar som härstammar från samma region. Bilaga 4 till LU 2003 arbetsmarknadsförutsättningarna för invandrare var relativt goda. Detta kan innebära att andra generationens invandrare med föräldrar som invandrat senare och vid sämre arbetsmarknads- förhållanden, kan få relativt sämre inkomster. Författarna anger överföring av egenskaper mellan generationer och olika former av etnisk diskriminering som tänkbara orsaker till inkomst- skillnaderna. Teorin om konvergens i sysselsättningsgrad utgår från före- komsten av landspecifikt eller regionalt humankapital. Invandrare har vid ankomsten till ett nytt hemland i jämförelse med dem som är födda i landet i allmänhet sämre kunskap om institutionella förhållanden, bristande information om hur arbetsmarknaden fungerar i det nya landet, färre kontakter, sämre språkkunskaper samt saknar kännedom om kulturella och sociala normer. Hur stora skillnaderna är mellan invandrare och infödda kan variera beroende på vilken region invandraren kommer ifrån. Ekonomiska och politiska faktorer i såväl hemlandet som invandringslandet kan påverka vilka individer som migrerar, vilket i sin tur påverkar motivationen att skaffa sig landspecifikt humankapital.22 På efterfrågesidan kan arbetsgivare vara mer villiga att erkänna och acceptera utländska meriter från regioner i närhet, men känna sig mer osäkra på yrkesmeriter och erfarenhet hos invandrare från mer avlägsna regioner. Institutionella faktorer såsom arbetsrättslagstiftning, kan bidra till att arbetsgivaren vill eliminera risken för att göra en felaktig rekrytering. Invandrar- gruppers vistelsetid i landet medför att invandrarna investerar i landspecifikt humankapital som arbetsgivarnas känne- dom ökar i takt med att invandrargruppen kommer in på arbets- marknaden, vilket talar för att skillnaderna mellan invandrarnas möjligheter att få arbete i jämförelse med infödda borde minska över tiden.23 22Se t.ex. Nekby, L. [2002]. 23Nekby, L. [2002]. Bilaga 4 till LU 2003 Vistelsetidens betydelse för sysselsättningen Nekby (2002) har studerat betydelsen av vistelsetid i för skillnaden i sysselsättningsgrad för invandrare och födda i finner starkt samband mellan vistelsetiden och syssel- sättningsmöjligheterna för samtliga invandrargrupper under de första 20–25 årens vistelsetid. Invandrare som vistats i har fortfarande i genomsnitt 15 procentenheters lägre sysselsätt- ningsgrad i jämförelse med jämförbara individer födda i . Vistelsetidens längd hade enligt studien större betydelse för sannolikheten att vara sysselsatt för invandrare från och länder utanför i jämförelse med invandrare från nordiska länder eller . Liknande studier för har visat att invandrare där uppnår samma sysselsättningsgrad som infödda vistelse i landet25. Vistelsetid och arbetets kvalifikationsnivå (2004) har studerat i vilken utsträckning utlandsfödda med högskoleutbildning om minst 80 poäng har arbete motsvarande utbildningsnivån.26 Utlandsfödda akademiker som varit i har i av fallen kvalificerade arbeten27, vilket kan jämföras för svenskfödda akademiker. Invandrade akademiker som varit i i mindre än har i betydligt mindre utsträckning arbeten i nivå med utbildningen. konstaterar att förvärvandet av s.k. Sverige-specifika kunskaper kan vara en förklaring till varför andelen utlandsfödda akademiker med kvalificerat arbete ökar med vistelsetiden i . Att vissa grupper tycks ha mer varaktiga svårigheter kan bero på att de har svårare att skaffa sig Sverige-specifika kunskaper eller att de utsetts för diskriminering. Det kan också bero på hur efterfrågan på arbetskraft har sett ut vid invandringstillfället och därefter. 24Nekby, L. [2002]. 25Se t.ex. Chiswick, B., , Y. & , T. [1997]. 26Ekberg, J. & , D-O. [2004]. 27Ekberg & definierar kvalificerat arbete som ledande befattningar samt yrken som kräver specialistkompetens eller högskoleutbildning. Bilaga 4 till LU 2003 Le Grand & Szulkin (2000 och 1999) visar att längre vistelsetid har positiv inverkan på invandrares relativlöner i förhållande till svenskfödda.28 Det kan tolkas som att förvärvande av Sverige- specifika kunskaper bidrar positivt till löneutvecklingen. Effekten av vistelsetiden är större för kvinnor än för män. För invandrade män tar det att uppnå samma lönenivå som svenska män, trots likvärdig utbildningsnivå och arbetslivserfarenhet. Invandrarens ursprung har betydelse för möjligheten till löne- utjämning över tiden. Invandrare från Nord- och eller något utomeuropeiskt industriland har ungefär samma lönenivåer som jämförbara svenskar. För invandrare från är löneskillnaderna i jämförelse med infödda svenskar stora och ett lönegap på kvarstår även vistelse i . 4.2.3Nätverk och agerande för arbete Enligt ekonomisk teori påverkas arbetslösas sökande efter arbete av incitamenten för att söka arbete. Individens reservationslön är den lön som krävs för att den arbetslöse ska acceptera ett jobb- erbjudande. En hög reservationslön försvårar möjligheterna att finna ett arbete, som en alltför låg reservationslön kan ge arbetsgivaren en signal om att personen i fråga har låg produk- tivitet. Individens sökbeteende och sökaktivitet påverkar möjlig- heterna att finna arbete. Invandrare som har vistats i landet kan ha begränsad information om hur arbetsmarknaden fungerar, var lediga tjänster annonseras, hur ansökningar ska utformas, hur kontakt med arbetsgivare tas m.m. Bristande information kan leda till att sökandet efter arbete blir mindre effektivt samt att invand- rares reservationslön är för låg i jämförelse med svenskfödda och det kan försämra möjligheterna att få arbete. 28 Le Grand, C. & Szulkin, R. [2000 och 1999]. Bilaga 4 till LU 2003 Betydelsen av nätverk för att finna arbete Rekrytering via nätverk omfattar av alla tjänstetillsättningar. Invandrares sämre nätverk kan därför vara en av de viktigare orsakerna till svårigheter på arbetsmarknaden. Därutöver kan den svaga representationen av invandrare i viktiga nätverk bidra till dekvalificering av invandrares kompetens av såväl arbetsgivares som myndighetstjänstemän, dvs. att den utbildning och yrkeserfarenhet som invandraren har inte beaktas eller nedvärderas. Eftersom invandrare ofta saknar egna sociala nätverk som kan ge arbete, är de i jämförelse med infödda svenskar mer beroende av tjänster från i första hand arbetsförmedlingen.29 (2001) finner att sociala nätverk och kontakter är avgörande för invandrares möjligheter att finna arbete. De sociala nätverken behöver inte bestå i företagskontakter och professionella kontakter. Även informella kontakter kan skapa möjligheter, ge information och inte minst inspiration som kan underlätta sökandet efter arbete. Ett sätt att överbrygga avsaknaden av nät- verk kan vara att på eget initiativ sända in intresseanmälningar till arbetsgivare.30 För att en sådan strategi ska kunna vara fram- gångsrik, krävs att den arbetssökande har specialistkompetens som företaget är behov av och att företaget ser de ekonomiska för- delarna av att rekrytera denna person. Därtill krävs att arbets- givaren har en positiv inställning till denna typ av egna initiativ. Utöver nätverk, anger språkkunskaper och social kompetens som viktiga faktorer för invandrares möjligheter att finna arbete. (1999) påtalar att skillnaderna mellan olika invandrar- gruppers framgång på arbetsmarknaden tyder på att det finns olika stort behov av hjälp. Avsaknaden av sociala nätverk för att få snabb och korrekt information om den svenska arbetsmarknaden bör enligt avhjälpas med specialinriktade insatser.31 29Carlsson, A. [2000]. 30Ryding Zink, C. [2001]. 31Rooth, D-O. [1999]. Bilaga 4 till LU 2003 Agerande och inställning till arbete Arai, (1999) har studerat om det finns skillnader mellan inställningen till arbete bland utlandsfödda och födda i en intervjustudie finner de att det är större andel utrikes födda än inrikes födda som anser att det är viktigt att ha ett arbete. Bland utrikes födda finns det också ett starkare socialt tryck från anhöriga och vänner om vikten av att ha ett arbete. Studien innehåller också en jämförelse av sökaktivitet mellan födda i och födda utomlands som visar att utrikes födda söker efter platsannonser i tidningar, på text-TV och Inter- net i väl så stor utsträckning som födda i . Aktiviteten när det gäller att svara på annonser och att svara på flera annonser visade sig vara högre bland utlandsfödda i jäm- förelse med födda i . Arai, konstaterar att denna studie tyder på att passivitet inte kan förklara skill- naderna i arbetslöshet mellan grupperna. studie (2003) visar på att föräldrars position kan påverka ungdomar med invandrarbakgrund i deras agerande och därmed deras framgång i arbetslivet.33 Föräldrarnas erfarenheter av att få dålig avkastning på utbildning, tvingas till jobb med låg status, långa perioder av arbetslöshet och erfarenhet av diskrimi- nering m.m. får många och långtgående konsekvenser för nästa generation. Ungdomarna vet generellt sett för lite om arbetslivet och arbetsmarknaden, vilket försämrar möjligheterna att på ett effektivt sätt söka arbete. Föräldrarna kan inte förmedla vare sig nätverk och kontakter eller kunskap och erfarenheter om hur man finner arbete. Målbilden för arbetslivet hos ungdomar med invandrarbakgrund innebar lägre ställda förväntningar och ambi- tioner i jämförelse med svenska ungdomar. tolkar detta som att föräldrarnas motgångar på arbetsmarknaden leder till att deras barn finner det lönlöst att försöka nå dit man vill eller till andra branscher eller yrken än vad som är vanligt inom familjen eller den etniska gruppen. Ofta saknades förebilder som kan utgöra goda exempel på framgång i arbetslivet. Generellt sett ansåg inter- vjuade arbetsförmedlare att intresset för studier var lågt bland ungdomar med invandrarbakgrund och att dåligt betalt arbete föredrogs framför kompetensgivande utbildning. 32Arai, M., , H. & , L. [1999]. 33Hertzberg, F. [2003]. Bilaga 4 till LU 2003 diskuterar om den bristande viljan att studera kan bero på att många av dem som har kontakt med arbetsför- medlingen redan har valt bort studier som en utvecklingsväg. Ungdomarnas val kan bero på bristande information om vilka krav som ställs på arbetsmarknaden och i vilken utsträckning en viss utbildning kan förbättra möjligheterna till arbete. Bristande moti- vation, avsaknad av kunskap om arbetsmarknaden samt frånvaron av nödvändiga nätverk, gör arbetsförmedlingarnas arbete för att stödja och hjälpa ungdomar med utländsk bakgrund att komma ut på arbetsmarknaden särskilt viktigt. Om arbetsförmedlingarnas arbete inte fungerar, är risken stor för att integrationsproblemen på arbetsmarknaden bli bestående och dessutom överförs mellan generationer, konstaterar 4.2.4Kulturellt avstånd från det svenska Individuella egenskaper och värderingen av dessa kan innebära att kulturella skillnader mellan den som rekryterar och den arbets- sökande medför svårigheter för invandrare att få arbete. Egen- skaper som ofta tillmäts betydelse är kön, civilstånd, ålder, etnisk bakgrund, etnisk grupptillhörighet och religion35. I vilken utsträck- ning de individuella egenskaperna får betydelse beror på erfaren- heter, attityder och värderingar hos den som rekryterar samt om mötet med arbetstagaren ger positiva eller negativa associationer. Det finns risk för att individen tillskrivs egenskaper som uppfattas som generella för gruppen. Avvikande kulturell bakgrund kan värderas negativt och leda till att individen diskrimineras (se vidare i avsnitt 4.3.3). En positiv värdering som innebär att den kulturella avvikelsen ses som en tillgång kan däremot innebära en konkur- rensfördel för den arbetssökande.36 I debatten diskuteras emellanåt att orsaken till invandrares svårigheter att etablera tig på arbetsmarknaden beror på kulturellt avstånd eller avsaknad av Sverigespecifikt humankapital. Vad som läggs in i dessa begrepp varierar, men oftast avses egenskaper och beteenden hos den som invandrat som skiljer sig från det 34Hertzberg, F. [2003]. 35Skillnaden mellan etnisk bakgrund och etnisk grupp kan bestå i att en individ som har viss etnisk bakgrund ändå inte anser sig tillhöra den etniska gruppen. Barn adopterade från annat land kan vara ett exempel på detta. 36Ryding Zink, C. [2001]. Bilaga 4 till LU 2003 Det kan också handla om svårigheter att tillägna sig och förstå svenska normer och oskrivna regler. Betydelsen av kulturellt avstånd oklar Vissa forskare anser att diskussionen om Sverigespecifikt human- kapital är en omskrivning av diskriminerande beteenden från arbetsgivarens sida och att sakliga skäl för att neka utlandsfödda anställning ofta saknas. Knocke (2000) konstaterar att det kan finnas något som kan benämnas svensk social kompetens, men att det saknas en allmänt accepterad definition av innebörden av begreppet. I avsaknad av definition av vad svensk social kompetens innebär och därmed vad som exempelvis krävs för ett visst arbete, bör begreppet snarare ses som ett nytt argument som får diskriminerande konsekvenser, anser Knocke.37 Unga människor kan i jämförelse med äldre antas ha bättre förmåga att anpassa sig till nya situationer. Betydelsen av ung- domars ålder vid invandringen, vistelsetid i samt vilken region ungdomarna invandrat ifrån har studerats av (2000).38 Ungdomar med utländsk bakgrund39 har lägre sannolikhet att arbeta och högre sannolikhet att vara arbetslösa och att studera i jämförelse med ungdomar som har två svenska föräldrar. Ung- domar med föräldrar från länder som ligger långt ifrån har sämre chanser att finna arbete i jämförelse med ungdomar med nordisk bakgrund. Att ha utomnordisk bakgrund ökar risken för arbetslöshet avsevärt. fann inga signifikanta skillnader mellan att ha en förälder född i och ha två svenskfödda föräldrar, vilket tyder på att om åtminstone en förälder är född i bidrar det positivt till framgången på arbetsmarknaden. Även om kunskaper i svenska språket, utbildningsnivå, bostads- ort och familjebakgrund beaktas kvarstår oförklarade skillnader. De ungdomar som har utländsk bakgrund och är födda i , dvs. där minst en av föräldrarna har invandrat från annat land, har sämre situation på arbetsmarknaden i jämförelse med ungdomar födda i av svenska föräldrar. Arbetslöshetsrisken är ännu högre för de ungdomar som har invandrat till , trots att de liksom 37Knocke, W. [2000]. 38Vilhelmsson, R. [2000]. 39Utländsk bakgrund definieras här som en person som själv är född utomlands eller är född i med minst en förälder född utomlands. Bilaga 4 till LU 2003 svenska ungdomar har gått i svensk skola. konstaterar att Sverigespecifikt humankapital och kunskaper i svenska språket har betydelse för ungdomars etablering på arbetsmark- naden, men att de stora skillnader som råder mellan helsvenska ungdomar och ungdomar med utländsk bakgrund måste förklaras av något annat. (2000) samt (1998) anger diskriminering som en möjlig förklaring till skill- naderna i ungdomarnas arbetsmarknadssituation.40 (Förekomsten av diskriminering behandlas vidare i avsnitt 4.3.3.) 4.3Efterfrågan på invandrad arbetskraft Empirisk forskning om invandrares etablering på arbetsmarknaden behandlar också förklaringsfaktorer på efterfrågesidan. Strukturell och institutionell förändring samt konjunktursvängningar kan till viss del förklara invandrares ställning på arbetsmarknaden. När orsaker till arbetsmarknadssituationen inte kan identifieras, upp- kommer frågan om diskriminering. 4.3.1Strukturell och institutionell förändring Wadensjö (1999) pekar ut tre viktiga strukturella förändringar på arbetsmarknaden som påverkar efterfrågan på arbetskraft: ökad internationell konkurrens, teknologiska förändringar och föränd- ring av arbetsorganisationen.41 Invandrares barn kan förväntas ha bättre förutsättningar på arbetsmarknaden i jämförelse med föräldragenerationen, eftersom barnen antingen är födda i eller har tillbringat stor del av sin uppväxt i landet. Språkkunskaper och landspecifika kunskaper är därmed bättre i jämförelse med föräldrarna. konstaterar (2000) att invandrarnas barn möter en mycket tuffare arbetsmarknad än vad deras föräldrar gjorde. En förklaring till de hårdare kraven på arbetsmarknaden är övergången från näringsliv präglat av industriell produktion till ett mer tjänste- baserat näringsliv, vilket ställer krav på annan kompetens. Denna utveckling ställer allt större krav på framgångsrik integration av 40Vilhelmsson, R. [2000] och , L. & , R. [1998]. [1999]. Bilaga 4 till LU 2003 invandrare och konsekvenserna för efterkommande generationer kan bli stora om integrationen inte fungerar.42 Internationalisering och teknisk utveckling Ökad internationell handel under har med- fört att länder kan specialisera sin produktion på de varor och tjänster där man har komparativa fördelar. Denna utveckling har generellt sett lett till att efterfrågan på lågutbildad arbetskraft har minskat medan efterfrågan på högutbildad arbetskraft har ökat i de industrialiserade länderna. Teknisk utveckling innebär att mindre arbetskraft behövs för att producera samma mängd varor. Det kan medföra att vissa typer av arbeten försvinner, som nya och andra arbetsuppgifter tillkommer. Teknisk utveckling kan medföra att efterfrågan på lågutbildad arbetskraft minskar, dels genom att enklare arbets- uppgifter ersätts med maskiner, dels genom att det krävs högre utbildning för att kunna använda sig av den nya tekniken. De invandrare som kom till som arbetskraft – och 1970-talen hade i allmänhet arbete redan när de kom hit eller fann arbete kort efter ankomsten. består problemen bland dem som bor kvar i av att de har fastnat inom yrken som är fysiskt krävande, där arbetsmiljön är dålig och där den tekniska utvecklingen kan innebära att arbetsuppgifterna rationaliseras bort eller att den internationella konkurrensen medför att arbetsupp- gifterna försvinner. Bland invandrare som anlänt till – och 1990- talen är problembilden annorlunda. Traditionella invandraryrken inom industrin har försvunnit till följd av internationell konkurrens och teknisk utveckling. Dessutom har personalsammansättningen inom industrin förändrats kraftigt, genom att andelen tjänstemän har ökat och andelen yrkesarbetare bland de kollektivanställda har minskat. 42 , T. [2000]. Bilaga 4 till LU 2003 har förändrats vid många arbetsplatser och företagen är generellt sett mer marknadsorienterade. Förändringen medför behov av snabbare förändring av produktionssamman- sättningen, mer betoningen av kvalitet framför kvantitet, mer platt organisationsstruktur och bredare ansvarsområden för arbets- tagarna. Arbetsorganisatoriska förändringar har troligen påverkat invandrare mer negativt än den svenskfödda arbetskraften. Bredare ansvarsområden och mer lagarbetet kräver goda kunskaper i svenska. Internationaliseringen tycks således har ökat behovet av kunskaper i svenska språket, vilket kan tyckas vara lite paradoxalt. Den arbetsrättsliga lagstiftningen kan påverka företagens efter- frågan på arbetskraft. Strikt arbetsrättsliga lagar medför högre kostnader för uppsägning, vilket i sin tur medför större försiktighet vid rekryteringar. Arbetsmarknaden i har i viss mån avreg- lerats genom att det finns fler möjligheter att visstidsanställa personal. Andra förändringar är att det är tillåtet med uthyrnings- företag och privata arbetsförmedlingar. Enligt Wadensjö (1999) visar den empiriska forskningen på motstridiga resultat beträffande betydelsen av arbetsrättsliga lagar.43 4.3.2Konjunkturen och efterfrågan på arbetskraft I konjunktursvackor när efterfrågan på arbetskraft är svag, är det generellt sett svårare att komma in på arbetsmarknaden för dem som står utanför, vilket tenderar att drabba invandrare. Initiala svårigheter på arbetsmarknaden bör med tiden kunna överbryggas, men om svårigheterna blir bestående är det problematiskt. Forskning från angående möjligheterna för invandrare att etablera sig på arbetsmarknaden visar att konsekvenserna av att invandra i lågkonjunktur inte är varaktiga44. I tycks för- hållandena vara annorlunda. [1999]. 44Chiswick, B., , Y. & , T.