sou · GSB3123d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Det är därför rimligt att avgiften sätts i en högre klass, dvs. minst i klass 4 som f.n. uppgår till . Jag är här inte främmande för att avgiften läggs på en något högre nivå (klass 5). Den årliga registreringskostnaden bör ligga på en lägre nivå, förslagsvis mellan 300–, beroende på hur många som kommer att registreras. Det är nämligen denna avgift som huvud- sakligen kan beräknas finansiera den löpande driften och administ- rationen av registret. Med ett antagande om att cirka 5000 utövare kommer att registreras i kan avgiften sättas till det lägre beloppet . Registret kommer därigenom ha en årlig fi- nansiering om , som väl täcker de ovan redovisade löp- ande kostnaderna för registret. Skulle det dock senare visa sig att antalet registrerade blir lägre än de antagna 5000 måste årsavgiften bestämmas till ett högre belopp, så att de löpande kostnaderna för registret fullt finansieras. Utöver dessa årliga avgifter, kommer det också att inflyta intäkter genom de nämnda ansökningsavgifterna. Om 5000 utövare ansöker om registrering och registreras, kommer, med en avgift på , ytterligare totalt att inflyta från registret över tiden. Intäkterna från ansökningsavgifterna blir också högre om en andel sökande inte är medlemmar i organisationer som deltar i re- gistret. Dessa ska som angetts ovan att betala en högre ansöknings- avgift. Merparten av intäkterna från ansökningsavgifterna kan för- väntas inflyta under de inledande 2–3 åren, eftersom de flesta sann- olikt kommer att ansöka om registrering då. Därefter kan antalet ansökningar och därmed också intäkterna knutna till dem förväntas minska kraftigt. Finansieringen bör huvudsakligen ske gen- om de årliga avgifterna. Utöver dessa angivna intäkter, kommer vissa medel att inflyta genom avgifter för registrering av fler än en yrkesbeteckning. Hur vanligt det kommer att vara att registrera flera yrkesbeteckningar är svårt att uppskatta, men en viss andel av de registrerade kommer säkert att använda sig av denna möjlighet. Jag anser att avgiften för registrering av varje yrkesbeteckning bör bedömas som en ny an- sökan dels med hänsyn till de marknadsföringsfördelar som detta kommer att innebära. Jag vill erinra om, att det kommer att finnas en förteckning om vilka beteckningar som går att registrera. Hur stora intäkterna från dessa avgifter kan komma att bli är dock svårt att beräkna. Sammanfattningsvis kan konstateras att registret är fullt finan- sierat. De ovan beräknade beloppen bygger dock som sagt på förut- sättningen att 5000 utövare finns registrerade. Skulle det senare visa att antalet bli färre kan de berörda avgifterna behöva att bestämmas till ett högre belopp för att finansiera registret. Avslutningsvis ska sägas att bedömningarna bygger på att de ak- tuella avgifterna direkt finansierar den registeransvariga myndighet- ens arbete med registret. Finansieringen bör därför konstrueras så att avgifterna flyter in direkt till myndigheten och inte att finan- sieringen sker över anslag. Likaså förutsätts att de medel som an- slagits av staten får disponeras av den myndighet som ansvarar för registret för åtgärder som har beröringspunkter med uppdraget att föra registret. Mitt uppdrag har varit att lämna föreslag till hur ett nationellt register över personer som utövar alternativ- eller komplementär- medicin kan inrättas. Som framgått har det redan anslagits medel för inrättandet av ett sådant register. Det är med andra ord klarlagt att ett register avses bli infört och att detta i uppbyggnadsskedet ska finansieras med hjälp av statliga medel. Som framgått av mina förslag, anser jag att registret därefter bör vara avgiftsfinansierat. En översiktlig granskning av området för AKM visar att flertalet av dem som här utövar verksamhet gör det som egna företagare. De upplysningar, som jag har fått, tyder på att det ofta rör sig om små företag. De företag som verkar inom AKM, berörs av det förslag till register och ny lagstiftning på området. Jag vill inledningsvis erinra om att det endast är enskilda yrkesutövare som omfattas av den nya lagen och som kommer att kunna ingå i registret. Av registret framgår också om den enskilde är enskild företagare eller anställd och företagets namn och adress osv. Enligt min bedömning kommer dock lagförslaget inte i någon högre grad att inverka på verksamheten. För det första kommer möjligheten att registrera sig vara frivillig, dvs. den enskilde utövaren väljer själv om han eller hon som enskild yrkesutövare ska ansöka om registrering. Registreringen kommer inte heller vara en förutsättning för att få bedriva verksamhet inom området för AKM. För det andra ska de regler som utfärdas i anslutning till reg- istret, tydligt ange villkoren för registrering. Berörda personer/ företag förutsätts därtill att få klargörande information från den registeransvariga myndigheten om registrets innebörd. Jag utgår från att yrkesorganisationerna på området kommer att lämna infor- mation om registret. Som framgår av mitt förslag, ställs dock vissa krav på den som vill registrera sig. Dessa krav har, som angetts, ställts upp av patientsäkerhetsskäl, dvs. omsorgen om dem som söker eller an- vänder sig av de tjänster som erbjuds inom AKM. Den som inte uppfyller de uppställda villkoren kommer, åtminstone inte direkt, att kunna registrera sig. Registreringen kan innebära en viss kon- kurrensfördel i förhållande till dem som inte registreras. Man bör dock ha i åtanke, att AKM rör hälso- och sjukvård och att villkoren för registrering har ställts upp av patientsäkerhetsskäl. Jag anser mot denna bakgrund att de aktuella villkoren för registrering är fullt godtagbara och rimliga. Jag har erfarit att en del av den legitimerade hälso- och sjuk- vårdspersonalen utövar verksamhet som egna företagare och att dessa inom ramen för den verksamheten också bedriver verksamhet som tangerar AKM. Den legitimerade personalen kommer enligt mitt förslag inte att kunna registrera sig i . Dessa är i stället skyldiga att anmäla verksamheten till vård- givarregister enligt bestämmelserna i (6 kap. 20–22 §§). 8.2.4Bestämmelser om straffansvar och överklagande I författningsförslaget anges att endast den som är registrerad i har rätt att använda sig av beteckningen registrerad tillsammans med viss yrkesbeteckning inom AKM. Exempelvis av- ses den som är akupunktör och är registrerad, kunna använda sig av beteckningen registrerad akupunktör. Genom bestämmelsen i författningsförslaget är denna beteckning skyddad. Till denna reg- lering finns också knutet en bestämmelse om straffansvar, som innebär att den som bryter mot bestämmelsen om skyddad beteck- ning kan dömas till böter. Det kan t.ex. inträffa om en enskild per- son använder sig av beteckningen registrerad homeopat, utan att han eller hon är införd i . Jag har i avsnitt 7.19 angett skälen för att denna straffsanktion behövs. Huvudskälet är att det i praktiken annars inte skulle finnas ett fullgott skydd för den som är registrerad och har rätt till en skyddad beteckning. I förlängningen skulle det kunna undergräva förtroendet för hela registret om var och en utan straffansvar skulle kunna marknadsföra sig som registrerad. Enligt min uppfattning behövs således den aktuella straffsank- tionen för att avhålla andra än dem som är registrerade att använda beteckningen registrerad yrkesutövare. Som jag bedömer det är det inte troligt att sanktionen ska behöva tillämpas i någon större utsträckning. Bestämmelsens huvudsakliga funktion är att verka förebyggande. Lagförslaget innebär vidare att beslut om registrering, avregist- rering, godkännande och återkallande av godkännande ska kunna överklagas (jfr 18 §). I avsnitt 7.20 har jag redovisat mina överväg- anden i den frågan. Jag bedömer att antalet överklagade beslut kommer att vara relativt få. Registreringsbesluten bedöms till över- vägande del vara rena rutinärenden som leder till relativt få avslag i och med att de sökande oftast kommer att vara medlemmar i or- ganisationer som deltar i registret. Beslut att inte godkänna en or- ganisation att delta i registerordningen bedöms också bli sällsynta. Besluten kommer här att föregås av en diskussion mellan myndig- heten och organisationen med möjligheter till kompletteringar innan beslut fattas. Antalet aktuella organisationer kommer också att vara relativt begränsat. Jag bedömer att bestämmelsen om av- registrering kommer att tillämpas relativt sällan. Möjligheten att återkalla ett godkännande av en organisation bör som jag ser det endast tillämpas undantagsvis, något som beskrivits i be- tänkandet. Sammantaget bedöms införandet av de föreslagna över- klagandemöjligheterna därför inte påverka domstolarna i sådan om- fattning att ett resurstillskott är motiverat. Jag vill under- stryka att det är angeläget att det finns en möjlighet till över- prövning i dessa ärenden som handlar om myndighetsutövning mot enskilda. 8.2.5Jämställdheten mellan kvinnor och män De förslag som läggs fram i detta betänkande är i sig könsneutrala och är inte avsedda att ha någon påverkan på jämställdheten mellan könen. Det bakomliggande syftet med är att under- stödja säkerheten för dem som använder sig av AKM, oavsett kön. Det finns dock en del som tyder på att kvinnor i något högre grad än män använder sig av AKM. Om detta antagande stämmer kommer kvinnor i högre grad än män att beröras av de patient- stärkande åtgärder som vill uppnås genom förslagen i detta betänk- ande. Förslaget till register och lagstiftningen kring detta register innebär att personuppgifter kommer att behandlas i registret. Den aktuella lagen kommer dock i allt väsentligt bygga på personuppgiftslagen, som syftar till att skydda den personliga integriteten när person- Detta innebär att bestämmelser i denna lag om bl.a. information till registrerade och kraven på säkerhet vid be- handlingen även gäller för . Vidare kommer även Datainspektionen ha ett ansvar för tillsynen av registret. Som redovisat kommer all registrering att ske efter ansökan, dvs. behandlingen av personuppgifter bygger på frivillighet och på så sätt föreligger en form av samtycke från den registrerade. Mot denna bakgrund kan det inte heller finnas några skäl mot att till- gång ges till innehållet i registret via Internet. Det kan också tilläggas att de som ansöker om registrering respektive deltagande i registret i enlighet med bestämmelserna i personuppgiftslagen ska få en tydlig information om på vilket sätt de lämnade personupp- gifterna kommer att behandlas. Sammanfattningsvis kommer enligt min bedömning den personliga integriteten skyddas på ett fullgott sätt i den föreslagna registerlagen. De förslag som läggs fram i detta betänkande får inte konsekvenser för de frågor som i övrigt berörs i kommittéförordningen. 9.1Förslag till lag om ett nationellt register över yrkesutövare av alternativ- eller komplementär- medicin, m.m. Denna lag är tillämplig på yrkesutövare av alternativ- eller komplementär- medicin samt organisationer för sådana utövare. Uppgifter om yrkes- utövarna får, enligt vad som närmare framgår av denna lag och föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, efter ansökan antecknas i ett register () och organisationerna får efter ansökan delta i detta register. skall föras med hjälp av automatiserad behandling. I bestämmelsen, som har behandlats i avsnitt 7.3, anges tillämp- ningsområdet för lagen. Den närmare avgränsningen av detta område följer dock av 2 §, där en yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin definieras. Att en organisation deltar i registret innebär att denna medverkar enligt villkoren i 8 §. En organisation registreras därför inte i . Villkoren för registreringen av yrkesutövaren i registret framgår av 11 §. All registrering och allt deltagande i bygger på frivillig- het, något som kommer till uttryck genom att registreringen respektive deltagandet görs efter ansökan från de berörda. Innebörden av andra stycket är att det aktuella registret skall föras med hjälp av någon form av datoriserat stödsystem. Med en yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin avses i denna lag den som vidtar eller föreskriver sådana hälso- och sjukvårdande åtgärder som anges i 4 kap. 1 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och som inte står under tillsyn när åtgärden utförs. Bestämmelsen har utförligt behandlats i avsnitt 6.4 och 7.5. I paragrafen preciseras lagens tillämpningsområde. Eftersom yrkesutövare enligt definitionen i denna lag motsvarar den person- krets som anges i 4 kap 1 § LYHS kan det även vara aktuellt att vid tillämpningen av denna bestämmelse hämta ledning från förarbeten till LYHS och den praxis som utvecklats i anslutning till den sistnämnda lagen. I avsnitt 7.5 har redovisats hur bestämmelsen bör tillämpas. Med en yrkesutövare avses i övrigt en sådan utövare som är aktivt yrkesverksam inom aktuellt område. Det bör innebära att personen i fråga åtminstone arbetar inom denna verksam- het. Avsteg kan dock i särskilda fall göras från detta riktmärke. I registerlagen ställs alltså ett högre krav på omfattningen av utövarens yrkesverksamhet än i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (jfr prop. 1997/98:109 s. 107). Definitionen är nära sammankopplad med bestämmelserna i 8 och 11 §§ och den ligger till grund för bedömningen av vilka organisationer och utövare som har möjlighet att kunna delta respektive registreras i . Alternativ- eller komplementärmedicin definieras inte uttryck- ligen i denna bestämmelse, men av regleringen följer att med sådan verksamhet avses de åtgärder som anges i berörd bestämmelse i LYHS. Därmed innefattas alla hälso- och sjukvårdande åtgärder som företas inom ramen för denna bestämmelse. I de fall begreppet alternativ- eller komplementärmedicin används i lagen, är det följ- aktligen sådana åtgärder som avses. Lagens förhållande till personuppgiftslagen Personuppgiftslagen (1998:204) gäller vid behandling av personuppgifter i , om inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av denna lag eller annars av 2 § personuppgiftslagen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.4. I paragrafen anges för- hållandet mellan personuppgiftslagen och den aktuella registerlagen på så sätt att personuppgiftslagen gäller om inget annat sägs i registerlagen eller i föreskrifter som meddelats med stöd av lagen eller annars enligt 2 § personuppgiftslagen. Registerlagen har utformats så att den endast gör vissa undantag från personuppgiftslagen och i övrigt preciserar vissa för person- uppgiftslagen viktiga förhållanden. Exempelvis gäller personupp- giftslagens definitioner som anges i 3 § samt grundläggande krav på behandlingen enligt 9 § vid tillämpningen av AKM-registerlagen. Vidare gäller bl.a. personuppgiftslagens bestämmelser om infor- mation, säkerhetsåtgärder och Datainspektionens befogenheter. Hänvisningen till 2 § personuppgiftslagen innebär att från person- uppgiftslagen avvikande bestämmelser i lag och förordning är tillämpliga även vid behandling av personuppgifter enligt register- lagen. skall föras av den myndighet som regeringen bestämmer (registermyndigheten). Denna myndighet skall även vara personuppgifts- ansvarig för behandlingen av personuppgifter i registret. skall även i övrigt handlägga ärenden enligt denna lag. Genom denna bestämmelse, som har behandlats i avsnitt 7.16, bemyndigas regeringen att bestämma vilken myndighet som skall föra . Av paragrafen framgår uttryckligen att denna myndighet är personuppgiftsansvarig för de personuppgifter som behandlas i registret. Innebörden av personuppgiftsansvaret fram- går av personuppgiftslagen. Enligt bestämmelsen i andra stycket skall den berörda myndig- heten även ansvara för de olika ärenden som lagen reglerar. Det gäller bl.a. ansökningar om registrering samt deltagande i registret. syftar till att öka säkerheten för dem som söker eller använder sig av tjänster inom alternativ- eller komplementärmedicin. Detta skall ske genom att offentlighet ges åt de utövare inom alternativ- eller komplementärmedicin som, efter ansökan och prövning, införts i registret. Bestämmelsen har utförligt behandlats i avsnitt 6.5 och 7.6. Av paragrafen framgår registrets övergripande ändamål samt på vilket sätt detta ändamål skall genomföras. Viktiga beståndsdelar är här den prövning som görs för att få bli registrerad (11 §) samt att offentlighet ges åt dem som genom registreringen befunnits upp- fylla de angivna villkoren (7 §). Bestämmelserna i 6, 8 och i viss mån 15 §§ i denna lag utgör också ett led i genomförandet av detta ändamål. Genom de nämna bestämmelserna regleras innehållet i registret, villkoren för berörda organisationers deltagande i regist- ret samt möjlighet att marknadsföra viss yrkesbeteckning. skall innehålla uppgift om den registrerades 3.yrkesverksamhet inom alternativ- eller komplementärmedicin och, i förekommande fall, 4.organisationstillhörighet inom detta område. I paragrafen anges vilken typ av uppgifter som registret skall inne- hålla och det närmare innehållet i registret preciseras i föreskrift som meddelas i anslutning till denna lag. Vilka uppgifter som närmare avses registreras har beskrivits i avsnitt 7.13. Bestämmelsen gäller i stället för 10 § personuppgiftslagen i de situationer personuppgifter behandlas i . I andra situationer, t.ex. vid beredningen av ärenden enligt denna lag gäller dock personuppgiftslagens bestämmelser, inklusive dess 10 §. Innehållet i skall publiceras på Internet. Uppgifter om personnummer, samordningsnummer eller bostadsadress får dock inte publiceras på detta sätt. Innebörden av denna bestämmelse, som har behandlats i av- snitt 7.15, är att de i ingående uppgifterna skall – i enlighet med ändamålet för registret – finnas tillgängliga via Internet. Som anges i bestämmelsen får dock en viss typ av personuppgifter inte publiceras på Internet. Med samordnings- nummer avses sådana uppgifter som anges i 18 a § folkbokförings- lagen (1991:481). Organisationers deltagande i registret En organisation, som är väletablerad och har som huvudändamål att organisera sådana yrkesutövare som avses i 2 §, får efter ansökan god- kännas att delta i om organisationen har stadgar av vilka framgår att medlemmarna skall 1.ha tillräcklig utbildning och övrigt yrkeskunnande, 2.följa de riktlinjer för yrkesutövningen som organisationen har antagit, 4.omfattas av organisationens skyldighet att pröva anmälningar om klagomål mot yrkesutövningen samt 5.kunna uteslutas ur organisationen. En organisation som utgör en sammanslutning av sådana i första stycket angivna organisationer kan efter ansökan också godkännas att delta i registret, om den i tillämpliga delar uppfyller de där angivna villkoren. Genom denna bestämmelse ges yrkesorganisationer inom området för alternativ- eller komplementärmedicin möjlighet att, enligt de förutsättningar som regleras i lagen, delta i . I bestämmelsen, som utförligt har behandlats i avsnitt 7.7, anges de villkor som måste vara uppfyllda för att dessa organisationer skall få delta i registret och vad som aves med ett deltagande i register- ordningen. I bestämmelsens inledning anges grundförutsättningar- na för att organisationen skall få delta och i de följande fem punkterna, som samtliga måste vara uppfyllda, anges krav på att organisationerna skall ha stadgar med visst innehåll. Bestämmelsen i andra stycket reglerar att även s.k. paraply- organisationer kan delta i registret. Enskilda utövare är vanligtvis inte medlemmar i sådana organisationer, utan dess medlemmar består av utövarnas yrkesorganisationer. Villkoren i första stycket gäller därför i tillämpliga delar i förhållande till de organisationer som omfattas av andra stycket. Det innebär att den aktuella orga- nisationen, förutom att uppfylla grundförutsättningarna för del- tagandet, skall ha antagit ett sådant regelverk som anges i första stycket. Detta regelverk skall omfatta de yrkesutövare som är med- lemmar i organisationer som ingår i sammanslutningen. Ett sätt att genomföra detta är att paraplyorganisationen har utarbetat en form av auktorisationsförfarande som innefattar olika villkor som angetts i första stycket samt att den i övrigt har antagit berörda regler som gäller för hela sammanslutningen. Skyldighet för deltagande organisation En organisation eller en sammanslutning av organisationer som enligt 8 § godkänts att delta i registret är skyldig att meddela register- myndigheten om en medlem, som är registrerad, inte längre uppfyller villkoren för att vara registrerad. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.7.2. Ett godkännande enligt 8 § får återkallas om villkoren för godkännandet inte längre uppfylls. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.7.3. Villkor för registrering av utövare En yrkesutövare som avses i 2 § får efter ansökan registreras i AKM- registret om utövaren 1.a) har fullgjort en viss medicinsk basutbildning, vilken står under statlig tillsyn och vars längd motsvarar minst 20 veckors heltidsstudier eller b)har fullgjort en annan motsvarande utbildning samt 2.a) är medlem i en sådan organisation som direkt eller indirekt deltar i registret på sätt som anges i 8 § eller b) i annat fall har utfäst sig att följa de stadgevillkor som gäller för en i 2.a) angiven organisation och som utövaren närmast skulle ha tillhört. I denna bestämmelse, som är den mest centrala i hela lagen, anges samtliga villkor som är aktuella när en ansökan om registrering i prövas. De närmare övervägandena för bestämmel- sen har ingående behandlats i avsnitt 7.8. Bestämmelsen innebär inledningsvis att det endast är de som uppfyller definitionen i 2 § som får registreras i registret. I bestämmelsen anges vidare att en enskild får registreras. Denna formulering innebär dock inte att den ansvarige myndigheten skönsmässigt kan avgöra om den sökande skall få registreras eller inte, utan är villkoren för registrering uppfyllda skall det i princip alltid ske. I de följande punkterna anges de närmare kraven för registrering. I punkterna 1. a) och b), som är alternativa i förhållande till varandra, föreskrivs grundkravet att den sökande skall ha fullgjort viss medicinsk basutbildning. Vad det närmare innebär har behandlats i avsnitt 7.8.2. Utbildningsvillkoren preciseras i övrigt i de föreskrifter som regeringen ges i uppdrag att utfärda i anslutning till denna lag. Utöver de nämnda punkterna, skall en sökande uppfylla endera av punkterna 2. a) eller b). Dessa villkor har behandlats i avsnitt 7.8.3 och 7.8.4. Den som av meddelats förbud enligt 8 kap. 8 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område att utöva viss verksamhet, får inte registreras i så länge förbudet gäller. En registrerad som avförts från med stöd av 14 § 1 denna lag får, om det beror på uteslutning från en organisation, inte registreras på nytt i registret förrän vissa angivna förutsättningar är upp- fyllda. Regeringen meddelar föreskrifter om sådana förutsättningar som anges i andra stycket. I bestämmelsen, som har behandlats i avsnitt 7.9, anges vissa förut- sättningar när en sökande inte får registreras, även om villkoren enligt 11 § skulle vara uppfyllda. I första stycket regleras ett permanent hinder mot registrering, för det fall sådana förhållanden som anges i stycket föreligger. Det spelar t.ex. ingen roll om ansökan om registrering görs första gången eller om det ansöks på nytt om registrering. Andra stycket reglerar hinder mot att på nytt bli registrerad i sådana situationer då den sökande tidigare blivit avregistrerad beroende på att han eller hon har uteslutits som medlem i en organisation som deltar i registret. Genom tredje stycket ges regeringen i uppdrag att närmare föreskriva förutsättningarna enligt andra stycket. Skyldighet för den registrerade Den registrerade är skyldig att informera registermyndigheten om sådana förhållanden som påverkar förutsättningarna för registreringen samt om uppgifterna i om den registrerade i något av- seende behöver ändras. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 7.10.