sou · GSB32 · 2005-01-01 00:00:00 — Socialbidragssystemet har setts över och harmoniserats mellan kommuner med en av föreslagen riksnorm med individuella belopp och belopp per hushåll. Inom skattesystemet har förändringar skett av både skalor och avdrag. Den genomsnittliga kommunalskatten har först sänkts och sedan höjts . Värnskatten har avskaf- fats men har ersatts av en ny extra skiktgräns på en högre nivå . Grundavdragen har höjts till stor del som kompensation för ökade miljöavgifter som ett led i en grön skatteväxling. Skiktgräns för statlig skatt har höjts inte bara med inflation plus enligt skattereformen utan med ytterligare belopp i syfte att reducera antal personer som betalar statlig skatt. Den obligatoriska statliga skatten på har höjts till . Den allmänna pensionsavgiften har höjts till . Med början 2000 ges en kompensation för denna avgift som 2003 är avdragsgill till . ges en skattereduk- tion på av pensionsavgiften. Skattereduktion för en del av avgiften till fackförening och arbetslöshetskassa har införts. Inom barnomsorgen har införts en maxtaxa för att hålla nere marginaleffekter och stimulera arbetsutbudet. För första försko- lebarnet är avgiften av hushållets bruttoinkomst, för det andra och för det tredje förskolebarnet en pro- cent. För skolbarn är avgiften en procentenhet lägre. Detta inne- bär att marginaleffekten kan bli högst upp till en hushållsinkomst på , därefter ökar inte hushållets avgift. varierade avgiften med den kommunala taxe- sättningen. Appendix B: Känslighetsanalys Arbets- och frånvaroperiodernas längd varierar Nivån på ersättningsgraden och tröskeleffekten påverkas av hur många månader som personen arbetat eller varit frånva- rande. För att det ska vara lättare att tolka resultaten har ersätt- ningsgraden och tröskeleffekten beräknats enbart för de som har varit anställda 6–12 månader eller som har varit arbetslösa respekti- ve sjukskrivna 6–12 månader. För att illustrera vilken inverkan det kan ha på de mått som kan användas för att belysa de ekonomiska drivkrafternas styrka redo- visas i tabell B.1 ersättningsnivån (dvs. ingen hänsyn tas till skatter, transfereringar och avgifter) för personer med olika omfattning av arbete/arbetslöshet . De som har varit arbetslösa och har inkomster (taket) har en ersätt- ningsnivå på . Ersättningsnivån sjunker sedan med sti- gande inkomst och är för dem som har i månadsinkomst. Om personen har arbetat någon del av året kommer den faktiska ersättningsnivån att vara högre när nivån, som i denna studie, be- räknas utifrån individens årsinkomst. För dem med inkomster un- der taket ökar den för som individen arbetar upp till en nivå på när individen arbetar under sex av årets måna- der. För de individer som har högre inkomst ökar ersättningsnivån inte till lika höga nivåer men mer i procentenheter räknat. Appendix B Bilaga 14 till LU 2003/04 Tabell B.1 Ersättningsnivå (brutto) vid olika inkomst fördelat på antal månader som sysselsatt/arbetslös Not: Dagpenning med högst per dag Det faktum att vi i rapporten beräknar en ersättningsgrad som grundar sig på hur mycket personerna faktiskt har arbetat (eller varit arbetslösa) innebär att ersättningsgraden ligger nå- got högre än om man i beräkningen av ersättningsgraden för alla individer jämfört inkomsten vid arbetslöshet med inkoms- ten vid arbete . För att illustrera vad det betyder redovisas i diagram B.1 ersättningsgraden för anställda med olika anställnings- tid (som procent av årsarbetstiden) och arbetslösa med olika många månaders arbetslöshet. I diagram B.2 redovisas tröskeleffekten på motsvarande sätt. Det förefaller som att det finns ett svagt samband mellan ersätt- ningsgrad och antal arbetslöshetsmånader när man ser till median- värdet för de olika grupperna (se diagram B.1). Det skulle kunna vara resultatet av en statistisk effekt liknande den som illustrerades i tabell B.1 men det kan också vara en effekt av att de som är ar- betslösa i allmänhet har lägre disponibel in- komst än de som endast är arbetslösa . Om man i stället ser till den tionde (P10) och nittionde percentilen (P90) förefaller det inte finnas något samband alls mellan antalet månader i arbetslöshet och de uppmätta ersättningsgraderna. I diagram B.2, som visar tröskeleffekten, tycks det inte finnas någon systematisk skillnad överhuvudtaget mellan grupper med olika anställningstid eller arbetslöshetstid. Detta gäller såväl när man ser till medianvärdena som spridningen (P10 och P90). En or- sak kan vara att tröskeleffekten ej är relaterad till nivån på den dis- Bilaga 14 till LU 2003/04 ponibla inkomsten, utan enbart beaktar den förändrade disponibla inkomsten relaterat till löneinkomsten. Det saknar därför betydelse att den disponibla inkomsten minskar med ett ökat antal arbetslös- hetsmånader. Diagram B.1 Ersättningsgradens variation vid olika sysselsättnings- grad och arbetslöshetstid Anställda: Procent av Arbetslösa: antal månader som arbetslös Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. Bilaga 14 till LU 2003/04 Diagram B.2 Tröskeleffektens variation vid olika sysselsättningsgrad och arbetslöshetstid Anställda: Procent av Arbetslösa: antal månader som arbetslös Källa: SCB, HEK, egna beräkningar. Anställda som varit sjuka eller föräldralediga En del av anställningstiden kan man ha varit sjukskriven eller föräld- raledig. Också detta är en faktor som gör att ersättningsnivån för en och samma individ blir högre än om individen arbetat . Om man i extremfallet varit föräldraledig kan man få en ersättningsnivå på eller mer om man har en inkomst mellan taket i a-kassa och taket i sjukförsäkringen. Två tredjedelar av de anställda för vilka vi beräknar ersättnings- grad har varken varit sjuka eller föräldralediga. I diagram B.3 redo- visas fördelningen för hela gruppen samt för dem som varken varit sjuka eller föräldralediga och som arbetat 11–12 månader . Fördelningarna är relativt lika med höga och låga ersättnings- grader i båda grupperna. Det är dock något färre av de varken sjuka eller föräldralediga som har ersättningsgrader mellan , och därmed något färre som har lägre ersättningsnivåer. För en arbetslös spelar det ingen större roll om man varit sjuk el- ler arbetat den tid som man inte varit arbetslös. Bilaga 14 till LU 2003/04 Diagram B.3 Ersättningsgrad vid olika antaganden om anställdas sys- selsättningsgrad och sjukskrivning/föräldraledighet Anställda > , ej sjuk-/föräldralediga Sammanfattningsvis visar resultaten att genomsnittlig ersättnings- grad men ej tröskeleffekt i viss mån påverkas av tiden som anställd och arbetslös. Förändringen är emellertid inte av sådan art att det leder till andra slutsatser än vad som presenteras i kapitel 3. Appendix C: Socialbidrag i FASIT Skiss över modellering av socialbidrag i FASIT-modellen. a) Fått soc. 1997, faktiskt ant. c) Framskrivn. b) Ej fått, slumpar ut fördeln.av mån. a) Räknar om a) Beräknar behov av 0 = Ej fått, 1 = Fått, 2 = Fått, 3 = Ej fått, a) Extra social- b) Miniminivå för c) Socialbidrag på d) Korrigerar CDISPH med nya soc. Bilaga 14 till LU 2003/04 I socialbidragsmodulen bestäms vilka hushåll som får socialbidrag. Detta görs genom att beräkna en socialbidragsgräns på månadsbasis för varje hushåll och jämföra den med en utifrån årsinkomsten kor- rigerad månadsinkomst. 1a) – 5 c) refererar till skissen. Antal månader med socialbidrag Samtliga personer tilldelas ett antal socialbidragsmånader. a)De som hade socialbidrag 1999 får socialbidrag lika många må- nader enligt modellen som de faktiskt hade. b)De som inte hade socialbidrag 1999 ges slumpmässigt ett visst antal socialbidragsmånader. Den faktiska fördelningen av bi- dragsmånader ligger till grund för denna tilldelning. c)Om modellåret är ett annat än grundåret görs en framskrivning av antal socialbidragsmånader som bygger på relationen mellan grundårets bidragsmånader och parametrar för modellårets bi- dragsmånader. Framskrivningen görs efter kön, om man är en- samstående eller sammanboende och efter huruvida man har barn eller inte. Beräkning av hushållets socialbidragsgräns För varje hushåll beräknas hur stor inkomst hushållet har utifrån regler för socialbidrag. a)Månatlig socialbidragsnorm för hushållet beräknas med hjälp av parametrar. b)Hushållets boendekostnad exklusive fastighetsskatt beräknas . c)Socialbidragsgräns beräknas med hänsyn till riks- norm, kostnad för boende, barnomsorg (beräknad), fackföre- ningsavgift och lokala resor. Beräkning av relevant månadslön för hushållet a)Förmögenhet över ett visst belopp och fastighetsvärden (eget hem ingår inte) läggs till den disponibla inkomsten. En genom- snittlig inkomst beräknas. Socialbidraget ingår inte. Bilaga 14 till LU 2003 b)Månadsinkomsten justeras ned utifrån hur många månader hushållet har socialbidrag. Justeringen görs för dem som fak- tiskt fick socialbidrag, för dem som enligt modellen har rätt till socialbidrag (korrigerade månadsinkomsten är mindre än soci- albidragsgränsen) och de som inte har rätt till socialbidrag en- ligt modellen (de som har en korrigerad månadsinkomst som är högst över socialbidragsgränsen). Ju hus- hållet haft socialbidrag, desto mindre blir minskningen av må- nadsinkomsten. Minskningen är större för dem som faktiskt haft socialbidrag än för de som inte haft fak- tiskt socialbidrag. Avgör vilka hushåll som ska få socialbidrag enligt modellen a)Behovet av socialbidrag beräknas som skillnaden mellan social- bidragsgräns och nedjusterad månadsinkomst (lägst ). Hushållen delas in i fyra grupper: de som varken fått socialbi- drag 1999 eller har behov enligt modellen (0), de som fått soci- albidrag och som har behov (1), de som fått socialbidrag men inte har något behov enligt modellen (2) samt de som inte fått socialbidrag men har behov enligt modellen (3). b)För att skatta sannolikheten att ett hushåll får socialbidrag görs en logistisk regression. Skattningen görs enligt uppgift från SCB på hela datamaterialet. c)För hushållen i grupp (3) jämförs den skattade sannolikheten att få socialbidrag med ett slumptal och om sannolikheten är mindre än slumptalet får hushållet inget socialbidrag. en del av hushållen som har behov enligt modellen tilldelas social- bidrag trots att de inte fick socialbidrag 1999. Beräkning av storlek på socialbidrag och ny disponibel inkomst a)Slutligen tilldelas grupperna (1)-(3) visst ytterligare socialbi- drag om slumptalet understiger 0.1. b)Understiger socialbidragsbehovet en viss gräns sätts det till 0. c)Socialbidrag på årsbasis beräknas som det slutliga social- bidragsbehovet multiplicerat med det antal månader hushållet erhåller socialbidrag. [2003], The Choice of Paid Childcare, Welfare and Labour supply of single mothers, Labour economics 10, s. 133- 147. , R., MaCurdy, T., [1999], Labor Supply: A Review of Alternative Approaches, i Handbook of Labor Economics, Vol. 3, eds. Ashenfelter, O. och , , 1559- 1694. Brewer, M., , T. [2002], The Impact on Incentives of Five Years of Reforms in the UK, Working paper 02/14. Ds 1997:73, Lönar sig arbete?, Rapport till Expertgruppen för stu- dier i offentlig ekonomi. , L. [2003], Household Labour Supply and Welfare participation in , urces, forthcoming. [2000], Elements of , The Danish Na- tional . Immervoll, H., O´Donoghue, C. [2002], Welfare Benefits and Work Incentives. An Analysis of the Distribution of Net Repla- cement Rates in Europe using EUROMOD, a Multi-Country Microsimulation Model. EUROMOD Working paper No. EM4/01. Killingworth, M. [1988] Labour supply, , Camb- ridge University press. Krueger, A. och , B [2002], Labor Supply Effects of . NBER Working Papers Series, Working Paper 9014. Moffitt, R., [1986], The Econometrics of Piecewise-Linear Budget Constraints- A Survey and Exposition of the Maximum Likeli- hood Method, , Vol 4 No. Bilaga 14 till LU 2003/04 Nordisk Socialstatistisk Komité [2002], Social tryghed i de nordiske lande 2000. Omfang, udgifter og finansiering. , [2003] Taxing Wages 2001-2002. Pylkkänen, E. [2003], Studies on Household Labor Supply and , doktorsavhandling, nalekonomi med statistik, vid . Regeringens proposition 1999/2000:100, bilaga 3, Ekonomisk vår- proposition . Regeringens proposition 2000/2001:100, bilaga 4, Ekonomisk vår- proposition . Regeringens proposition 2001/2002:1, bilaga 3, Budgetproposition . , A. ed [2003], Remain in or withdraw from the labour market? A comparative study on incentives Werkdocumenten no. 286, en Werkgelegenheid, the . This study has also been published in the Europe- an Economy, Economic Papers no. 193, European Commission 2003. van Soest, A. [1995], Structural Models of Family Labour Sup- ply, , 30, s. 63-68. SOU 1996:117, Skatter löner och sysselsättning, Expertrapporter från , bilaga 4.