sou · GSB38 · 2005-01-01 00:00:00 — Vi menar därför att distansformen i dessa fall kan tolkas som ett behov knutet till särskilda livsvillkor. I detta fall handlar det om personer med reumatisk sjukdom. I flera fall för- stärktes behovet av att läsa på distans av att de bodde på lands- bygden. En deltagare från denna grupp berättade följande: Ja det med distans det var väl att jag kunde läsa , och läsa när jag kände att jag orkade med. Man har inte det tvånget att man "Studierna blev möjliga att genomföra ..." måste, som om man går på en skola , att man måste vara med på alla kurser, eller alla timmar och så. Utan är man dålig så kan man ta det på halvfart, och man kan lägga sig och sen kan man ta igen det . Och där är det ingen som blir arg och man går inte miste om det, för man läser allting i sin egen takt så att det var väl en av dom stora fördelarna som jag upplevde det. () Så är det ju svårare att ta sig iväg till kurser ofta, när man har en mil att åka för att komma till en kurs. Det är inte alltid det är så lätt att ta sig iväg om man bor ute på landet. Det mest framträdande bland utsagorna från deltagarna med särs- kilda arbetsvillkor var att deras individuella behov av att läsa på dis- tans i flertalet fall handlade om en kombination mellan deras arbets-, och familjesituation. Skiftarbete och/eller oregelbundna arbetstider verkar ha samspelat med behovet av att kunna studera hemma för att finnas till hands för minderåriga barn. Detta mönst- er är särskilt tydligt för de deltagare som läste på folkhögskola. De motiv för studierna i sig, som lyftes fram var i dessa fall inte arbets- relaterade men de betonade att distansformens flexibilitet var av- görande för deras val att börja studera. I denna grupp fanns ex- empel på att distansstudierna lett vidare till närstudier på heltid om skiftarbetet avbrutits. En deltagare från gruppen med särskilda arbetsvillkor får illustrera det sagda. Jag arbetade heltid när jag började läsa och jag ville inte ta ledigt, och jag har mina barn hemma och har lovat den stora att han inte skulle behöva gå på dagis. () Jag var skiftarbetare. Och kunde jag inte heller läsa kvällskurser. Jag kunde i och för sig tagit ledigt , men så jobbade min man det andra skiftet, så då hade det ändå blivit problem. Så då var ju detta den exemplariska lösningen, jag kunde läsa när jag ville och göra det som jag ville och sköta allting annat ändå. Distansformen lyftes fram som en förutsättning för studiernas gen- omförande även för de hörselskadade deltagare som deltog i före- ningsprojektet. Möjligheterna att kommunicera via datorn till- mättes betydelse för hörselskadade som grupp. På så vis kan man säga att valet av distansformen var relaterad till gruppens livsvillkor. Men i dessa fall betonades också de kollektiva föreningsbehoven. Arrangörens syfte med distansformen var att utveckla förenings- verksamheten där även geografiska och ekonomiska motiv bidrog. Med dessa generella föreningsbehov skulle motiven för distansfor- men kunna gälla alla sorters föreningar som vill utveckla verk- samheten genom IKT och som t.ex. har stor geografisk spridning "Studierna blev möjliga att genomföra ..." och begränsad ekonomi. Detta illustrerar projektsammanhangets betydelse för deltagarnas kollektiva motiv att välja distansformen. När det gäller deltagarna med särskilda arbetsvillkor utkristalli- serar sig deras motiv i två grupper. Flera deltagare menade att dis- tansformen var en förutsättning för valet att börja studera. Men i denna grupp fanns också flera deltagare som gav uttryck för att distansformen inte hade haft någon påverkan alls. Till viss del kan detta ha berott på projektens öppenhet även för deltagare som inte arbetade skift. Några av deltagarna fick distansformen på köpet. De deltagare i ECDL-cirkeln och som menade att distansformen var en avgörande förutsättning hän- visade till sin aktuella situation. Andra deltagare framhöll möjlig- heterna att anpassa sina arbetsvillkor, genom att byta skift, så att de kunde delta regelbundet i fysiska träffar. Detta illustrerar också hur den individuella situationen snarare än målgruppstillhörigheten på- verkar valet av distansformen. Deltagarnas motiv till att studera på distans följer sammanfatt- ningsvis ett liknande mönster som deras motiv till att påbörja studier överhuvudtaget. Motiven ingår även här i ett komplext sam- spel mellan deltagarnas individuella situation och projekt- eller utbildningssammanhangen. Dock tydliggörs en skiljelinje på indi- vidnivå mellan målgrupperna. I målgruppen med särskilda livsvill- kor kan distansformen i individuella fall vara den enda möjligheten för studier, medan personer med särskilda arbetsvillkor på kan förändra sin arbetssituation och då välja närstudier. Det fanns också deltagare i båda målgrupperna som motiverade valet av distansformen med att de hoppades att den skulle ha sär- skilda kvaliteter som de saknat i tidigare närstudier. Det kunde t.ex. handla om att de önskade studera i egen takt och slippa vänta in andra deltagare. Några deltagare motiverade också distansstudierna med att de ville pröva själva formen. Detta motiv återfinns i flera av projekten och i båda målgrupperna. Värt att nämna är också att det fanns ett par deltagare för vilka distansformen inte var något motiv. De hade valt ämne och fått formen på köpet. Att välja ämne och ta den form som finns är bara möjligt för personer vars livs- och arbets- situation tillåter även närstudier. "Studierna blev möjliga att genomföra ..." Deltagarnas berättelser om studiernas betydelser handlade med några få undantag om de kunskaper de fick ut genom sina studier. Deltagarna lyfte fram en mångfacetterad karta över kunskapernas egenvärde, värde för personlig utveckling och konkreta nyttovärde i vardagen. I båda målgruppernas utsagor var kunskapernas betydel- se för ett ökat självförtroende framträdande. För att exemplifiera detta låter vi först en deltagare från gruppen med särskilda livs- villkor ge sin livfulla berättelse om vad kunskaperna betytt för hennes självförtroende. Och man lär sig jättemycket, man har ett enormt samarbete och det stärker självförtroendet. Så för mig har det betytt jättemycket i alla fall. () Alltså mitt självförtroende det har ju växt nåt enormt. Jag känner att jag klarar av saker som jag aldrig skulle vågat prova förr, både vad det gäller engelskan och datan. Jag kan ju prata med en engelsman om jag träffar honom i byn . Om det är nån som kommer och frågar efter vägen. Som hände mig för ett tag sen och förr hade jag ju bara gått därifrån, men så vågade jag ju försöka svara. Och det kändes skönt. Och vad som gäller datan så förr var jag ju sån att jag vågade knappt trycka på en knapp, för jag trodde ju att den skulle gå sönder att jag skulle fördärva den. Men så kan jag ju, jag tycker att mitt självförtroende har stärkts nåt enormt i alla fall. En deltagare från gruppen med särskilda arbetsvillkor berättar ock- så om hur hennes självförtroende stärkts, men då snarare genom studierna än genom kunskaperna. Hon beskriver hur hon klarat av att studera mitt uppe i en fulltecknad vardag. Det har ju gett ett ökat självförtroende enormt ju. Att inte ha läst och även man studerade så läste man inte ändå som man skulle och att ha tagit igen allt det här att ha klarat av det här efter att jag inte trodde jag skulle börja läsa något mer Så är det ju rätt så bra att det har kunnat gått på så pass ändå, fast jag har arbetat och hållit på med allting annat också. För det har ju inte bara varit att sätta sig ner och ägna sig åt det utan det är ju miljoner saker, andra, som ska klaffa. Kunskapernas betydelse för att förändra sin aktuella situation fram- hölls i båda målgrupperna. Kunskaperna ökade enligt deltagarna de- ras handlingsfrihet och möjligheter att söka nytt arbete eller att söka sig vidare till högre studier. Betraktar man den samlade bilden av betydelser kommer sam- bandet mellan studiernas betydelser och deltagarnas vardag till ut- "Studierna blev möjliga att genomföra ..." tryck även på andra sätt. Flera deltagare med särskilda livsvillkor hade fått tid för studier på grund av långtidssjukskrivning. Enligt dem hade studierna betytt ett meningsfullt innehåll i vardagen. Det gällde också utsagorna från de deltagare med särskilda arbetsvillkor som på grund av familje- och/eller arbetsskäl hade tid över för studier. Deltagarnas olika berättelser skulle kunna tolkas så att studier kan innebära ett meningsfullt innehåll som påverkar var- dagen som helhet för personer som befinner sig i ett obestämt mellanrum såsom långtidssjukskrivning. För personer som står mitt uppe i familje- och arbetsliv kan studierna snarare tolkas som ett extra inslag i vardagen som upplevs som meningsfullt. Studierna integrerades även på andra sätt i deltagarnas vardags- verksamheter. Enligt de deltagare med särskilda livsvillkor som del- tog i föreningsprojektet var det tydligt att föreningsverksamheten och engagemanget för att förbättra hörselskadades villkor i flertalet fall fyllde en stor del av deras vardag. De gav på olika sätt uttryck för att kunskaperna som studierna gav betydde nya utvecklings- möjligheter i föreningsarbetet. Studiernas integration i ett större meningsfullt sammanhang framstod således som grunden för den betydelse som deltagarna i intervjuerna tillskrev studierna. För flera deltagare med särskilda arbetsvillkor var studiernas betydelser relaterade till deras fritidsintressen. I skiftarbetarprojektet hade man erbjudit deltagarna att själva komma med förslag på ämnen. Deltagarna gavs med andra ord möjligheter att fördjupa kunskaper inom ämnen som var integrerade med intressen som berikade deras fritid. Det var ingen deltagare som uttalat motiverade sina studier med att de önskade social gemenskap. Däremot framhöll flera deltagare att studierna hade betytt att de inlemmats i en social gemenskap inte minst genom de fysiska träffarna. Flera av de deltagare som lyfte fram den sociala gemenskapen hade deltagit i cirklar/kurser som i stor utsträckning genomfördes som närstudier med träffar . Betydelsen av den sociala gemenskapen via FirstClass åter- kommer vi till i nästa avsnitt. De deltagare med särskilda arbetsvillkor som lyfte fram distans- formen betonade att studierna blev möjliga att genomföra när tid och plats inte var ett hinder. Deltagarna med särskilda livsvillkor "Studierna blev möjliga att genomföra ..." tryckte mer på att distansformen innebar att deras sjukdom inte hindrade studiernas genomförande. I den samlade bilden av distansformens betydelser har vi funnit att olika deltagare lyfter fram betydelser som är varandras mot- satser. Beträffande distansstudiernas roll i vardagen så kan distans- formen å ena sidan betyda att deltagarna slipper ändra sina vardags- rutiner, dvs. studierna fogas in i övriga familje-, arbets- och/eller föreningsåtaganden. Följande berättelse från en av deltagarna illust- rerar detta. Svaret är ju att jag inte har förändrat mina andra rutiner. Det som är signifikativt för det här ju just att det är så flexibelt. Du behöver inte förändra dina andra rutiner. Du kan istället skapa, nya rutiner genom att du kan komma hit när du vill, du kan sätta dig hemma när du vill. Distansformen kan å andra sidan också betyda det motsatta, dvs. att den hjälper till att strukturera vardagen. Det sistnämnda var viktigt för de deltagare som var långtidssjukskrivna eller befann sig i en övergångsfas mellan två arbeten. En av dem berättade: Ja, studier är ju en stor del av min vardag . () Så det styr ju mycket av ens vardag , men jag tycker att det känns skönt. () var väldigt jobbiga. Då tyckte man, nej det kan jag göra sen, jag gör detta istället och sånt Men är man tvungen och sätta sig man måste det för att nå nåt resultat. tycker jag att det går jättebra, jag har fått struktur på det hela. Deltagarnas berättelser illustrerade också distansformens dubbla funktion när det gällde studiearbetet i den egna miljön. Å ena sidan framhöll vissa deltagare distansformens betydelse för att minska stressen i studiearbetet, få tid till reflektion och eftertanke och göra studierna effektiva. Å andra sidan framhöll ett antal deltagare stressriskerna med distansformen. Några menade att om studierna i hemmiljön inte togs på allvar av familj och närstående kunde kon- centrationen störas. En annan stressrisk som lyftes fram handlade om att studierna fanns närvarande , att de aldrig kunde koppla av, hade dåligt samvete eller bara blev sittandes vid datorn. Ett annat intressant spår i våra resultat handlar om distans- formens betydelse för social gemenskap. Här finns också en polari- tet mellan deltagare som underströk gemenskapens betydelse och deltagare som betonade möjligheten till enskilda studier. Distans- formen i samtliga kurser och cirklar byggde på kommunikation via FirstClass. Det var en ny upplevelse för en stor del av deltagarna och betydde ett nytt sätt att föra dialog på. "Studierna blev möjliga att genomföra ..." utgjorde en potential för en ny typ av gemenskap. Denna potential utnyttjades dock olika mycket i olika kurser och cirklar. Vissa del- tagare framhöll att dialogen via nätet gav en otrolig gemenskap och att den var viktig. Det fanns emellertid också deltagare som lyfte fram att en av distansformens fördelar var möjligheten att arbeta individuellt i egen takt, oberoende av andra deltagare. Det fanns också de som menade att distansformen inte hade haft någon betydelse eftersom deltagarna ändå träffades regelbundet i fysiska möten. Vägar in i datorvärlden I båda målgrupperna har hälften eller fler av deltagarna börjat använda dator i arbetet. Flera berättar sedan om en intensifierad an- vändning när de skaffat hemdator. En del deltagare hade emellertid hunnit lämna sitt yrkesverksamma liv innan datorn på allvar började användas i deras yrken. Andra hade yrken där datorer inte användes. Någon låg steget före och hade börjat använda dator in- nan den introducerades på arbetet. Enligt dessa deltagare var det således en hemdator som blivit inkörsporten. Däremot berättade de om olika skäl till att de skaffade hemdator och hur det kom sig att de började använda den. I deltagarnas berättelser, oavsett målgrupp och projektsammanhang, framstår således arbetet och/eller hem- datorn som huvudvägar in i datorvärlden. Enligt några deltagare hade det dock varit studier som inspirerat dem att börja använda dator. En av deltagarna berättade att en datakurs innebar den första kontakten med datorn. Ett par andra framhöll att distansstudierna varit avgörande för att de kommit igång och börjat använda dator. Flera deltagare gav uttryck för ett inledande motstånd mot datorer men att de successivt blivit alltmer entusiastiska och flitiga användare. En av deltagarna berättade att hon hade en dator hemma och beskrev hur hon på eget initiativ utvecklats från en motsträvig till en entusiastisk datoranvändare. Men det var svårt och få igång mig på datorn för att min man han har ju lärt mig lite grann. Men jag vill ju va självständig och visa att, det här skall jag minsann lära mig själv. För jag är sån så att, jag gick ju och köpte en sån där fjäderpenna och satte på skrivbordet, och du behöver inte lära mig, jag skriver så bra på min skrivmaskin som jag gjort tidigare. Men så börjar man lite grann med datorn och då såg jag att, va sjutton det här var ju jättebra. Så nu är det där ett heligt tempel på mitt skrivbord, jag använder inget annat. "Studierna blev möjliga att genomföra ..." I de följande avsnitten skall vi diskutera på vilket sätt deltagarna menade att studierna påverkat deras datoranvändning. Först reso- nerar vi om påverkan genom studier i ämnet data och sen den på- verkan som tillskrivits distansformen. Datastudiers påverkan på datoranvändningen Analysen av datorstudiernas påverkan på datoranvändningen är baserad på sju intervjuer, dvs. på intervjuer med de deltagare som studerade ämnet data. En av dessa fanns i målgruppen med särs- kilda livsvillkor och sex av dem fanns i målgruppen med särskilda arbetsvillkor. I individprojektet var data ett av de ämnen som deltagarna kunde välja att lära sig. Enlig deltagaren från gruppen med särskilda livs- villkor hade datorstudierna haft en avgörande påverkan på hennes användning av datorn. Hon hade haft en hemdator före studierna men aldrig vågat använda den. Hon sa att hon ville lära sig data för att kunna använda kunskaperna i sina olika förenings- engagemang. Hon berättade att datorkunskaperna inneburit att hon hade lärt sig att använda excel. Hon hade därmed börjat sköta resultatredovisning, statistik och ekonomi för en förening via datorn. Hon menade att kunskaperna i ordbehandling hade inne- burit att hon använde datorn till allt skrivande både privat och i olika föreningssammanhang. Hon berättade även att hon lärt sig betala räkningar via Internet. Hennes berättelse åskådliggör således hur studierna inneburit att datorn kommit till vardaglig användning inom fler områden. Datastudierna hade även haft mycket stor påverkan på dator- användningen enligt tre av de fyra deltagarna i ECDL-cirkeln. Någon menade att han hade fått en allmän kunskap om datorer och datorprograms uppbyggnad som gjorde att det blev lättare och lättare att lära sig nya program. En annan av deltagarna gav mer konkreta exempel på hur studierna hade påverkat hans datoran- vändning. Han berättade att han skrev mer på datorn, sökte mer på Internet och använde e-post funktionen oftare. Den tredje deltaga- ren menade att han numera sökte mer på Internet och använde datorn för bl.a. bildhantering. Han hade också många förslag på hur de nya programmen som han hade lärt sig skulle kunna påverka hans arbetsrutiner, men för att förverkliga dessa krävdes först arbetsgivarens stöd, sa han. "Studierna blev möjliga att genomföra ..." Två av cirklarna i hade data som innehåll. Det gällde cirkeln i att göra hemsidor samt cirkeln i E-mail och internet. Deltagaren i hemsidor berättade att han hade ägnat massor av timmar vid datorn för att åstadkomma den avancerade hemsida han skapat för sin idrottsförening. Han hade också börjat titta på hemsidor på webben på ett annat sätt. sökte han inte bara efter information på internet utan försökte också fundera ut hur olika webbsidor var konstruerade, sa han. Han ansåg också att cirkeln hade gjort att han fått upp ett intresse för bildhantering och berättade att deltagarna var på gång med att försöka få till stånd ytterligare en fortsättningskurs som skulle fokusera detta. Deltagaren i E-mail och internet berättade att datorn tidigare var barnens verktyg, men att hon nu själv använde Internet så fort hon behövde någon ny typ av information. E-posten hade hon också haft flitig användning för som hennes son vistades utomlands. hade hon också kontakt med andra släktingar den vägen, sa hon. Sammanfattningsvis har vi sett att datorstudier medfört att deltagarna fått upp ögonen för datorns möjligheter och därigenom börjat använda den mer och inom fler områden . Det framkommer inte tydligt i intervjuerna om deltagarna också an- vände fler program än de som de faktiskt gått kurser i. Flera berät- telser visar emellertid att studier i data kan innebära ett ökat datormod och en beredskap för en vidgad användning. Distansformens påverkan på datoranvändningen I intervjuerna ställde vi en öppen fråga huruvida distansstudierna påverkat deltagarnas datoranvändning. I detta avsnitt ligger samt- liga 22 intervjuer till grund för resultatet. I analysen av distans- formens påverkan har vi i huvudsak funnit tydliga exempel från deltagare som inte valt ämnet data. Distansformens påverkan på datoranvändningen var tydligast i uttalandena från deltagarna i de två projekt som riktade sig till per- soner med särskilda livsvillkor samt bland deltagarna som studerade på allmän linje på folkhögskola. Så gott som samtliga av dessa menade att de hade fått datorkunskaper på köpet, att deras dator- användning ökat och/eller att de använde datorn inom fler områden De hade alltså sett nyttan med datorer. "Studierna blev möjliga att genomföra ..." Enligt en av deltagarna som läste allmän linje på heldistans på folkhögskola hade distansstudierna verkligen gett en skjuts in i datoranvändandet. För det första så var jag väldigt osäker på det här med dator. Ja, man har ju kommit i kontakt med det med jobbet då och skrivit in journaler och så, men då har man ju bara en grej som man går in. Så det var väl det här som man tänkte på, hur man skulle klara det här och då var just närheten till studiecentrat jättebra, för dit kunde man ju åka om det var någonting. Man skulle installera vissa program och sådana saker. Så det var väl det som jag tänkte som man var lite orolig för. () Jag har ju lärt mig mycket om datorer som jag inte kunde innan, jättemycket. Man lär sig att skicka filer och sådana saker som inte var självklart . () Mer intresserad har jag ju blivit. Eller definitivt har jag ju blivit det, helt klart. Flertalet menade att det var möjligheterna till kommunikation via FirstClass, samt kraven på att använda datorn för informations- sökning, för att hämta fram arbetsuppgifter och för att skriva in- lämningsuppgifter som gjort att datoranvändningen ökat. Vi menar mot denna bakgrund att studiernas uppläggning var en avgörande faktor för om distansformen blev en inkörsport till intensifierad och vidgad datoranvändning eller ej. En deltagare formulerar det på följande sätt: Man använder datorn , man ska ju skriva ner allting. Allt jag ska redovisa måste man ju använda den till () Jag skriver mycket i Word och så kopierar jag över, för det går inte och vara ute och skriva i nätet, jag skriver inte allt, jag bara kopierar eller klistrar och() Sen, att söka då, vara ute och söka efter material. () Det är mest i svenskan som man söker efter något, då man fått något ämne. Man skulle kunna tänka sig att de som studerade data som ämne också skulle vara de som snabbast tog till vara möjligheterna med tillgången till FirstClass, eftersom de kunde tänkas ha ett mer all- mänt datorintresse. Men tvärtom uttryckte flertalet av dem inget eller mycket lite intresse för FirstClass. Undantaget var deltagaren från individprojektet. Det styrker det ovan sagda om betydelsen av hur studierna läggs upp. Det framstod också tydligt att de cirklar och kurser där ledarna var aktiva och tryckte på för att få deltagarna att utnyttja möjligheterna med FirstClass också var de där en kommunikation kom till stånd. I ECDL-cirkeln fanns det enligt deltagarna inget sådant incitament och inte heller i några av cirk- larna inom . "Studierna blev möjliga att genomföra ..." Ingen av de intervjuade i ECDL-cirkeln ansåg att distansformen i sig hade påverkat datoranvändningen. Trots att de hade tillgång till FirstClass hade denna knappast använts. Eftersom cirkeln var helt individualiserad och studiematerialet var utförligt fanns det inget behov att kontakta vare sig cirkelledaren eller de andra del- tagarna, menade de. Hade ECDL-cirkeln gått som närcirkel hade dessa deltagare förmodligen förändrat sitt datoranvändande på liknande sätt. Studier på distans – ett resurstillskott? I de tidigare avsnitten har vi systematiskt tolkat deltagarnas berät- telser om motiv, betydelser och datoranvändning ur två perspektiv, dels med själva studierna i centrum, dels med distansformen i cent- rum. I den följande sammanfattande diskussionen har vi valt att sätta fokus på distansformen. Undersökningens huvudfrågeställ- ningar kan med detta syfte omformuleras på följande sätt: (1)Vad betyder distansformen som en del i deltagarnas aktuella situation? (2)Vilket tillskott i termer av resurser innebär distansformen för deltagarnas vardagsverksamheter? Vad betyder distansformen som en del i deltagarnas aktuella situation? På ett övergripande plan betydde möjligheterna att studera på distans enligt flertalet deltagare att de över huvud taget kunde börja studera.