sou · GSB343d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Labour Market and Social Policy Occasional Papers Series, No. 26 and Working Paper Series. Grimshaw, D., & Rubery, J. (2001). The Gender Pay Gap: A . Grimshaw, D, Beynon, H., Rubery, J., & . (2002). The restructuring of career paths in large service sector orga- nisations: delayering, upskilling and polarisation. , 50, (1): 89 116 , N., & , M. (1994). Servicing The Middle . (1979). (1993). Segregated and integrated occupations: a new framework for analysing social change. 9, 3: 289 314 , S., Savage, M., & Witz, A. (1997). Gender, Career and Organisations: Current Developments in Banking, Nursing and Local Government. Hebson, G., & Grugulis, I. (2004 forthcoming). Gender and New Organisational Forms. In M. Marchington, D. Grimshaw, J. Rubery, and H. Willmott, (Eds). Fragmenting Work in New Organisational Forms: blurring boundaries and disordering hierarchies. Humphries, J., & Rubery, J. (1984). The reconstitution of the supply side of the labour market: the relative autonomy of social reproduction. , 8 (4): 331 346 (1993). Theoretical and Measurement Issues in the Study of Sex Segregation in the Workplace: Research Note. , 9, 3: 325 30 (1999). Diversity and equal opportunities: room for a constructive compromise? , 9, (1): 9 19 (1999). men, the job market and gendered work. Mairhuber, I. (2002). Supplementary information regarding policies to promote gender equality and employment: . on Gender and Employment Report to the Equal Opportunities Unit, DG Employment (1997). Capital Culture: Gender at Work in the City. Moltó, M-l. (2002). Supplementary information regarding policies to promote gender equality and employment: . on Gender and Employment Report to the Equal Opportunities Unit, DG Employment. Mósesdóttir, L. (2001). The Interplay Between Gender Markets and the State in , and the . (2001). The Con- tinued Significance of Class, Gender and Race. Gender, Work and Organisation, 8 (4): 454 471 (1998). The Future of Female-dominated Occupations (2002). Pollert, A. (1991). (Ed.). Farewell to Flexibility? (1990). The Best New Managers , Motivate, Support: Isnt That Just Like a Woman?. Working Woman, , 142 3, 216 7 Pfau-Effinger, B. Culture or Structure as Explanations for Differences in Part-Time Work in , and the ? O'. Fagan, (Eds). Rees, T. (1998). Mainstreaming Equality in Union, Education, Training and Labour Market Policies. Reskin, B. F., & , P. (1990). , Gender Queues: Explaining Womens Inroads into Occupations. Rubery, J. (1995). Performance related pay and the for gender pay equity. , 32, (5): 637 54 Rubery, J., & Fagan, C. (1995a). Gender segregation in societal context. Work, Employment and Society, 9.2 : 213 240 Rubery, J., & Fagan, C. (1995b). Comparative Industrial Relations: towards reversing the gender bias. , 33,(2): 210 35 Rubery, J., , M., & Fagan, C. (1999). Women's Employment in Europe: Trends and . Rubery, J., Fagan, C., Grimshaw, D., Figueiredo, H., & , M. (Eds.). (2001). Indicators on Gender Equality in Employment Strategy. on Gender and Employment Report to the Equal Opportunities Unit, DG Employment, Savage, M. (1992). Womens Expertise, Mens Authority: and the Contemporary Middle . In M. Savage & A. Witz (Eds.). Gender and Bureaucracy. Siltanen, J., Jarman, J., & Blackburn, R. (1993). Gender Inequality in the Labour Market: Occupational Concentration and Segregation, a Manual on Methodology. Silvera, R. (2001). Evaluation of the Action Plan 2001: a gender equality perspective. on Gender and Employment Report to the Equal Opportunities Unit, DG Employment, Tzannatos, Z. (1990). Employment Segregation: Can we measure it and what does it mean?. 28, 1: 105 111 Walby, S. (1997). : Routledge Watts, M. (1990). The Sex Ratio Revisited. Work, Employment and Society, 4, 4: 595 98 Watts, M. (1992). How Should Occupational Segregation be Measured?. Work, Employment and Society, 6, 3: 475 87 Witz, A., Warhurst, C., & Nickson, D. (2003). The Labour of Aesthetics and the Aesthetics of Organization. Organization, 2003, 10, 1, Feb, 33 54 Yrkessegregering i sju länder En jämförelse av könsmönster på olika arbetsmarknader Historiskt har arbete alltid delats in i manligt respektive kvinnligt. Vad som ansetts kvinnligt respektive manligt arbete har till viss del varierat och mellan samhällen. Att män och kvinnor utför olika arbeten i ett samhälle är naturligtvis inte i sig ett jämställd- hetsproblem. Det som gör denna arbetsdelning till ett problem är att traditionellt kvinnligt arbete ofta värderas lägre än traditionellt manligt i termer av till exempel lön och status. I dagens väster- ländska samhällen diskuteras arbetsdelningen mellan kvinnor och män i termer av primär respektive sekundär arbetsdelning, vilka båda medför negativa konsekvenser för kvinnor. Med den primära aspekten menas vanligtvis arbetsdelningen efter kön mellan betalt förvärvsarbete och obetalt arbete i hemmet. Denna arbetsdelning resulterar för kvinnors del i till exempel ett ekonomiskt beroende av maken, vilket i sin tur är av betydelse för maktskillnader inom familjen. Den primära arbetsdelningen är vidare sammanvävd med den sekundära arbetsdelningen, det vill säga den ojämna fördel- ningen eller segregeringen av kvinnor och män efter yrken och bransch på arbetsmarknaden. Det är denna aspekt som vanligtvis åsyftas när man diskuterar könssegregering eller yrkessegregering efter kön på arbetsmarknaden. Negativa konsekvenser av köns- segregering är till exempel att kvinnodominerade yrken tenderar att erbjuda lägre löner och sämre karriärmöjligheter än yrken domine- rade av män.2 1Detta kapitel är en omarbetning av redan tidigare publicerat material (jfr. Nermo 1999; 2000). 2För referenser se Nermo (2000). Även om yrkessegregering efter kön finns i alla typer av sam- hällen visar internationell forskning att nivån av yrkessegregering efter kön varierar mellan länder (t.ex. 1992; 2003; 1992; 1995; 1998; Rubery och Fagan 1995; ).3 Den stora frågan inom detta forskningsområde är därför att försöka förstå denna variation. Hur ska då detta problem angripas på bästa sätt? Yrkes- segregeringen efter kön är en effekt av individuella beslut om yrkesval. Alla individuella beslut har dock en kostnad som påverkas av strukturella faktorer utanför den enskildes kontroll. Med detta menas egentligen endast att individers beslut påverkas av de struk- turer inom vilka de verkar. Ur detta perspektiv är det därför sannolikt att variationen i yrkessegregering efter kön mellan länder också är relaterad till skillnader mellan länders välfärdsstats- uppbyggnad. Åtminstone i den bemärkelsen att de principer som ligger till grund för välfärdsstaten producerar olika villkor som främst påverkar kvinnors förvärvsarbetsbeteende. Dessa principer påverkar därmed indirekt såväl arbetsmarknadsstrukturen som kvinnors beteende på arbetsmarknaden. Länder med liknande väl- färdsstatsstruktur kan därför antas ha liknande nivåer av yrkes- segregering efter kön. Det övergripande syftet med kapitlet är att analysera huruvida det föreligger ett samband mellan länders yrkessegregerings- mönster och deras välfärdsstats uppbyggnad. Till skillnad från de flesta andra studier inom detta område baseras analyserna på jämförbara individdata från sju länder. Fördelen med att använda individdata snarare än aggregerad arbetsmarknadsstatistik är att individdata erbjuder bättre möjligheter för analyser av länder- variation i yrkessegregering efter kön. Det är till exempel möjligt att analysera ländervariationen givet faktorer relaterade till såväl välfärdsstatens uppbyggnad som potentiellt viktiga för att förklara ländervariation i nivån av yrkessegregering efter kön. Ett ytterligare mer specifikt syfte är därför att vidare utforska indirekta effekter av välfärdsstatens struktur på ländervariationen i yrkessegregering efter kön. Frågan här är i vilken utsträckning ländervariation i deltidsarbete och anställning inom servicesektorn förklarar länder- variation i nivån av yrkessegregering efter kön. Ur ett svenskt perspektiv är denna fråga extra relevant eftersom ofta i den 3 Urvalet av referenser är här i huvudsak begränsat till artiklar publicerade i vetenskapliga tidskrifter. Därmed förbigås här en stor del av de bibliografier som publicerats i ämnet för en review där även denna litteratur ingår se och van Dijk (2002). samhällspolitiska debatten framställs som ett land som känne- tecknas av en i internationell jämförelse extremt könssegregerad arbetsmarknad. Inledningsvis diskuteras sambandet mellan välfärdsstatens upp- byggnad och förväntade mönster i kvinnors arbetsmarknads- beteende. Syftet är att etablera en länk mellan förväntade nivåer av yrkessegregering efter kön och skillnader mellan ländernas väl- färdsstatsuppbyggnad. Variation i yrkessegregering efter kön mellan länder Inledningsvis antogs att variationen i nivån av yrkessegregering efter kön mellan länder åtminstone indirekt kan vara relaterad till variationer mellan länders välfärdstatsuppbyggnad. Innan vi ana- lyserar huruvida ett sådant samband verkligen föreligger måste något sägas om den gren av välfärdsstatsforskningen som fokuserar skillnader i uppbyggnaden av välfärdssystem. Många forskare inom detta område hävdar att välfärdsstater bör bedömas utifrån sociala rättigheter snarare än sociala utgifter (t.ex. 1990; Korpi & 1998). Den mest inflytelserika välfärdsstatstypo- login är Esping-Andersens empiriskt grundade klassificering av industriella länder i tre idealtyper av så kallade välfärdsstatsregimer den socialdemokratiska (främst de nordiska länderna), den konservativ-korporativistiska (dominerad av de kontinentaleuropeiska länderna), och den liberala (främst de anglo- saxiska länderna). Gemensamt för varje regimtyp är ett system av likartad socialpolitik, och därmed ett motsvarande mönster av socio-ekonomiska utfall och anställningsmönster. Ett nyckel- begrepp i denna teori är graden av decommodification i en given välfärdsstat, det vill säga i vilken utsträckning socialförsäkringarna reducerar individens eller hushållets beroende av marknaden. Be- greppet bygger på antagandet att arbete är en vara i ett kapitalistiskt samhälle, och att löntagare måste sälja denna vara för att försörja sig. Traditionell välfärdsstatsforskning i allmänhet och Esping- i synnerhet har dock kritiserats för att negligera kvinnors sociala rättigheter som medborgare (1993; Orloff 1993; 1994; 1996), och för att inte ta hänsyn till att välfärdsstatens struktur påverkar kvinnor och män på olika sätt. Esping-Andersens typologi har t.ex. kritiserats eftersom den i huvudsak fokuserar sambandet mellan stat och marknad. Familjens roll nämns men i jämförelse med staten och marknaden har den en underordnad roll (1994). För att en teori om välfärdsstatsregimer skall vara applicerbar på könsrelationer såväl som klassrelationer skall den innehålla sambandet mellan alla dessa tre faktorer (1996). Vidare har Esping-Andersens typologi kritiserats för att inte ta hänsyn till skillnader mellan länder vad gäller grunden för sociala rättigheter. Sociala rättigheter baserade på medborgarskap är till exempel viktigare för många kvinnor än arbetsrelaterade rättigheter (1996). Begreppet decommodification är därför inte tillräckligt för att beskriva kvinnors situation, och behöver därför kompletteras med begreppet de-familization, det vill säga i vilken utsträckning välfärdsstaten minskar individens beroende av famil- jen.4 Feministiska forskare vill således inkorporera både betalt arbete på marknaden och obetalt arbete i hemmet. Ett ensidigt fokuserande på betalt arbete och arbetsrelaterade sociala rättig- heter, det vill säga sambandet mellan stat och marknad döljer skillnader mellan länder i kvinnors rättigheter och i det obetalda arbetet. exemplifierar detta problem med Esping- typologi genom en jämförelse av och . Dessa två länder kännetecknas av hög grad av decom- modification men är varandras motsatser när det gäller familje- försörjarsystemet och kvinnors sociala rättigheter (1996). Hon föreslår därför att välfärdsstater skall utvärderas på basis av rättigheter, och skiljer mellan individorienterade (indi- vidualist) och familjeorienterade (male breadwinner) välfärds- stater.5 Dessa två idealtypiska modeller skall snarare betraktas som ändpunkter för att beskriva variationen mellan välfärdsstater än som två distinkta modeller. Den förra representerar en välfärdsstat där rättigheter baseras på medborgarskap, och den senare en välfärdsstat där rättigheter antingen är arbetsrelaterade eller riktade till familjen. 4Lister (1994) använder begreppet de-familization som ett kriterie för utvärdering av sociala rättigheter. Defamilisering är definierat som the degree to which individual adults can uphold a socially acceptable standard of living, independently of family relationships, either through paid work or social security provision (Lister 1994:37). 5Begreppet male breadwinner welfare state härstammar ursprungligen från (1992). Trots att ovanstående kritik av Esping typologi i många fall är rättmätig så betyder det inte att en typologi som skapats för att beskriva kvinnors situation i välfärdsstaten måste se helt annorlunda ut.6 Vissa faktorer av betydelse för välfärdsstatens uppbyggnad såsom kyrkans roll i relation till starka socialdemo- kratiska partier är en historiskt viktig skiljelinje som accepteras av de flesta forskarna inom detta område. Kyrkan har historiskt varit mest intresserad av rättigheter som i första hand stödjer familjen. Socialdemokratiska partier har istället strävat efter universella rättigheter riktade främst till individen. Denna historiskt viktiga skiljelinje är av stor betydelse för skillnader mellan länder i kvin- nors arbetskraftsdeltagande, eftersom den innefattar sociala rättig- heter som inverkar på kvinnors ekonomiska beroende av familjen. hävdar dessutom att var och en av hans välfärds- statstyper är associerade med ett specifikt arbetsmarknadsbeteende för kvinnor. Den kvinnliga förvärvsfrekvensen förväntas därför skilja sig mellan olika regimtyper, högt deltagande i de social- demokratiska välfärdsstaterna, moderat deltagande i de liberala, och lågt deltagande i de konservativ-korporativistiska. Denna typologi är därför, trots kritiken, användbar här som en guide till tankar om variation i välfärdstatens uppbyggnad mellan länder, vilket i sin tur också inverkar på kvinnors arbetsmarknadsbeteende (jfr. Bianchi, 1996). I det följande fokuseras tre överlappande faktorer som i varie- rande grad är relaterade till välfärdsstatens uppbyggnad, men sam- tidigt potentiellt viktiga för att förstå variation mellan länder i nivån av yrkessegregering efter kön; de är arbetsmarknadsdel- tagande, arbetstid och servicesektorns storlek. Syftet är att iden- tifiera möjliga länkar mellan en förväntad variation mellan länder i yrkessegregering efter kön och välfärdsstatens uppbyggnad. 6 Det är viktigt att notera att (1999) håller med om mycket av den femi- nistiska kritiken. Han har därför i en senare bok återanalyserat sina tre välfärdsstatsregimer ur ett defamiliseringsperspektiv. Hans slutsats tycks ändå vara att de tre välfärsmodellerna är tämligen giltiga även ur ett defamiliseringsperspektiv. De nordiska länder som tillhör den socialdemokratiska modellen är till exempel klart mest defamiliserade, och den konservativa modellen som utgörs av är den mest familjecentrerade av de tre modellerna. Den enda revideringen av de tre modellerna berör den senaste. E-A definierar en skiljelinje mellan södra och norra . Södra t.ex. och är mycket mer familjecentrerade än den norra delen t.ex. och (Esping- 1999). Den mest uttalade formen av arbetsdelning efter kön är naturligtvis den som inledningsvis benämndes den primära det vill säga mellan betalt förvärvsarbete och obetalt arbete i hemmet. Ökningen av kvinnors förvärvsarbete i västvärlden har bidragit till en dramatisk minskning av denna aspekt av arbets- delning efter kön (1996). har det hävdats att denna ökning även har ökat nivån av yrkessegregering efter kön. En internationell studie av (1992) visar till exempel ett positivt samband mellan graden av kvinnligt förvärvsarbetsdel- tagande och nivån av yrkessegregering efter kön. Hennes slutsats är att ökningen av kvinnors förvärvsarbete har bidragit till en integrering av kvinnor på arbetsmarknaden, men ökat könssegregeringen på arbetsmarknaden. Detta enkla samband kan dock ifrågasättas. och fann till exempel ett negativt samband mellan yrkessegregering efter kön och kvinnligt förvärvsarbetsdeltagande (1992). Ett resultat som även får indirekt stöd av de svenska studier som visar att yrkes- segregering efter kön har minskat trots att det kvinnliga förvärvsarbetsdeltagandet ökade (se t.ex. 1993; Nermo 1999). Det finns således inte något enkelt samband mellan dessa två, åtminstone inte oberoende av kvinnors arbetstid. Studier som inkluderat arbetstid i analysen visar nämligen att det föreligger ett generellt samband mellan höga nivåer av deltidsarbete och höga nivåer av yrkessegregering efter kön (Birkelund 1992; Birkelund och Rosenfeld 1995; Fagan och Rubery 1996). Ovanstånde forskning ger alltså ingen entydig bild av detta samband. Det bör dock noteras att det är svårt att jämföra dessa studier eftersom de använder olika mått på segregering, samt att de antingen är baserade på individdata eller aggregerad arbets- marknadsstatistik. Sammantaget tyder ändå tidigare forskning på att det finns ett samband mellan högt förvärvsarbetsdeltagande och hög nivå av yrkessegregering efter kön. Länder klassificerade som socialdemokratiska välfärdsstats- regimer kännetecknas vanligen av att en stor andel av kvinnorna liksom männen är aktiva på arbetsmarknaden, vilket till stor del förklaras av en stor offentlig sektor med väl utbyggd social service. Detta faktum innebär i sin tur en låg andel kvinnor som är hem- arbetande på heltid. har fortsättningsvis kvinnor huvud- ansvaret för det obetalda arbetet i hemmet, vilket resulterar i att kvinnor löser detta dilemma med deltidsarbete. Sammantaget implicerar detta en relativt högre grad av yrkessegregering efter kön på arbetsmarknaden. Kvinnor i länder som betraktas som konservativa välfärdsstats- regimer tvingas däremot i högre utsträckning att välja mellan familj och karriär, det vill säga mellan att vara hemarbetande eller heltidsarbetande på marknaden. Det främsta skälet till detta är att det socialpolitiska systemet erbjuder sämre möjligheter att kombi- nera förvärvsarbete och familj, vilket med rådande arbetsdelning inom familjen naturligtvis främst drabbar kvinnor. Förvärvsarbe- tande kvinnor i dessa länder kan därför antas vara mer karriär- inriktade. En sådan selekterad mer karriärinriktad kvinnlig arbets- kraft torde resultera i en lägre andel deltidsarbetande kvinnor, men naturligtvis också i en lägre andel förvärvsarbetande kvinnor, vilket sammantaget antyder en relativt lägre grad av yrkessegregering efter kön på arbetsmarknaden. Nivån på kvinnors förvärvsarbete i länder karaktäriserade som liberala välfärdsstatsregimer antas i huvudsak vara marknadsdriven. Frånvaron av subventionerade sociala tjänster implicerar vidare en lägre andel kvinnor på arbetsmarknaden än i de nordiska länderna, vilket i sin tur antyder en mer moderat könssegregeringsnivå. Sam- manfattningsvis antas således variation mellan länder i kvinnors förvärvsarbete och förekomsten av deltidsarbete vara relaterad till såväl skillnader i välfärdsstatens uppbyggnad som variation i graden av yrkessegregering efter kön. komparativa studier av yrkessegregering efter kön har identifierat det post-industriella samhället som en förklaring till variation mellan länder (se t.ex. 1992). Det främsta skälet till detta är att själva strukturen i det post-industriella samhället är segregerad efter kön eftersom den innehåller en stor servicesektor där traditionella kvinnoyrken är överrepresenterade (1993; , Mullvihill & 1995). En expansion av servicesektorn ökar således inte bara det kvinnliga förvärvsarbetan- det, utan skapar också en mer yrkessegregerad arbetsmarknad. kan därför förvänta sig en högre grad av yrkessegregering efter kön i så kallade avancerade service- eller tjänsteekonomier.7 Länder karaktäriserade som konservativa välfärdsstatsregimer uppvisar inte samma tillväxttakt av andelen kvinnor inom service- sektorn som de nordiska och (Esping- 1990). En orsak är att servicesektorn omfattar hälso- och omvårdnadsarbeten vilka är större kategorier i länder där ansvaret för omvårdnad om barn och äldre i större omfattning förläggs till staten och marknaden i motsats till familjen. Sammansättningen av servicesektorn skiljer sig dock mellan till exempel de nordiska länderna och . I de förra länderna består servicesektorn till stor del av hälso- och omvårdnadstjänster, medan servicesektorn i innehåller en större andel arbeten inom hotell, restaurang, och privat service. Denna skillnad i sammansättning av service- sektorn antyder att den amerikanska servicesektorn innehåller ett vidare spektra av yrken än servicesektorerna i de nordiska länderna. Som en konsekvens är kvinnor på den amerikanska arbetsmarkna- den mindre koncentrerade än nordiska kvinnor till ett litet antal serviceyrken. Den amerikanska servicesektorn kan därför antas vara mindre yrkessegregerad efter kön, vilket även implicerar en lägre generell nivå av yrkessegregering efter kön. Sammanfattningsvis förväntas nivån av yrkessegregering efter kön vara i allmänhet högre i så kallade avancerade serviceekonomier, och i synnerhet i de nordiska länderna. Urvalet av länder i denna studie är till viss del begränsat av tillgång på jämförbara data på individnivå. Trots det är länderna i studien ändå representativa för de ovan diskuterade välfärdsstatsmodeller- na. som de dessutom representerar välfärdsstater som sträcker sig från familjeorienterade till individorienterade välfärds- 7Ett utmärkande drag för ett post-industriellt samhälle är att arbetsmarknaden domineras av serviceyrken på bekostnad av tillverknings- och industrisektorn (1973). 8Data: De flesta tidigare komparativa studierna av yrkessegregering efter kön är baserade på aggregerade data samlat från arbetsmarknadsstatistik. Det begränsar möjligheten att göra mer detaljerade analyser av underliggande mekanismer som kan förklara variation i yrkes- segregering efter kön mellan länder. Genom att använda individdata är det möjligt att koppla arbetstid till en individ i ett specifikt yrke i en specifik sektor av arbetsmarknaden. Här an- vänds the Employment Study (LES). Denna databas innehåller standardiserade individdata för tolv länder. För mer information om databasen se Förster, Helliesen & Kolberg (1996). All data är runt 1990. Eftersom urvalsstorlekarna varierar mellan länderna har dessa vägts för att motsvara det minsta urvalet (5 445 observationer). De första två länderna, och , är närmast den socialdemokratiska välfärdsmodellen karaktäriserad av universalism och en stark stat som försöker mildra de negativa konsekvenserna av en fri marknad. är dessa två med definition de tydligaste exemplen på individorienterade välfärdsstater. utgör dock inte ett lika tydligt exempel på denna modell, men är ändå klart närmast dessa två (1990; Wennemo 1994). Följande två länder i studien, och , represen- terar den konservativa välfärdsstatsmodellen. Men är också exempel på starkt familjeorienterade välfärdsstater. ligger dock betydligt närmare den familjeorienterade välfärdsstats- modellen än . Gemensamt för dem är ändå att de bygger på liknande korporativistiska traditioner med en stark stat och kyrka.9 De sista två länderna i studien, och , repre- senterar den liberala modellen. Enligt min åsikt är denna modell den mest problematiska att klassificera i enlighet med ovan nämnda skiljelinje mellan familj och individ, det vill säga kvinnors möjlighet till defamilisering. Enligt utgör det främsta exemplet på en liberal välfärdsmodell.