sou · GSB3103d6 · 2005-01-01 00:00:00 — Rådgivning och annat personligt stöd som ställer krav på särskild kunskap om problem och livsbetingelser för människor med stora och varaktiga funktionshinder, 1999/ 2002. Regionala dialogkonferenser om råd och stöd, 9 § 1 LSS Regionala dialogkonferenser – bakgrund 1: Praktiska insatser som ges utifrån 9 § 1 LSS, Råd och stöd 3: Behov som bäst tillgodoses genom råd och stöd 4: Effekter av det riktade statsbidraget 5: Ansvarsfördelningen mellan huvudmännen 6: Organisationsmodeller 7: Hur används individuell plan 8: Kommentarer som stöd för utredningens fortsatta arbete De viktigaste sakerna för utredningens fortsatta arbete Sammanställning av utvärderingsresultat Utredningen har arrangerat fyra dialogkonferenser kring direktivet om förtydligande av 9 § 1 LSS, Rådgivning och annat personligt stöd. Målet för de regionala konferenserna var att skapa en bild av hur insatsen råd och stöd fungerar runt om i landet . Hur tillämpas 9 § 1 LSS ? Konferensserien inleddes med en pilotkonferens i , 020916 (LL) och följdes sedan av konferenser i , 021010 (SL), , 021025 (GL) och 021122 (SuL). Totalt medverkade 254 personer i de fyra dialogkonferenserna. De flesta deltagarna var personal från landsting () och personal från kommuner () Ett fyrtiotal brukarrepresentanter har medverkat, vilket motsvarar . Endast ett fåtal politiker deltog i konferenserna. De erfarenheter som fångats upp kommer huvudsakligen från personal som arbetar i verksamheternas utförarled och från brukarrepresentanter. Konferenserna utvärderades fortlöpande och en sammanställning av deltagarnas bedömningar presenteras senare i denna samman- fattning. Tyngdpunkten i dialogkonferenserna var de totalt 34 arbets- grupper som förde strukturerade diskussioner utifrån åtta olika frågeställningar om tillämpningen av råd och stöd. Varje arbetsgrupp utsåg en eller flera kontaktpersoner som ansvarade för gruppens redovisning. Arbetsgruppernas skriftliga svar ligger till grund för denna sammanställning. 1.9 § 1 LSS, råd och stöd, upplevs som otydlig. Innehållet har gradvis förändrats. Vilka praktiska insatser ger man utifrån 9 § 1 LSS, råd och stöd? Ges alltmer av motsvarande insatser via HSL som habilitering och rehabilitering och vad får det för eventuella konsekvenser? Den skriftliga redovisningen från dialoggrupperna innehåller totalt 220 synpunkter. För att underlätta redovisningen har svaren delats upp i två grupper. Vilka praktiska insatser ger man utifrån 9 § 1 LSS, råd och stöd? De synpunkter som lämnats pekar på en komplex och samman- satt verksamhet. Insatserna är skiftande och glider ofta in i var- andra och är därför svåra att avgränsa. Arbetsgrupperna har ibland redovisat insatserna utifrån yrkesroller och deras generella kompe- tens och inte som konkreta åtgärder. Råd och stöd består t.ex. av kurator, psykolog, logoped, arbets- terapeuter, sjukgymnaster med flera. Man ger råd och stöd med psykolog, kurator, arbetsterapeut, speci- alpedagog () I gamla omsorgslagen ingick sjukgymnastik och behandling i råd och stöd. får man psykolog- och kuratorskontakt, kontaktperson olika yrkeskategorier. Råd och stöd av kurator, logoped, psykolog, arbetsterapeut, sjuk- gymnast () Många grupper konkretiserar och beskriver hur praktiska insatser i vardagsarbetet ser ut . Exemplena visar hur insatserna ofta ses som en fortlöpande, sammansatt process utan tydliga gränser. Det praktiska innehållet i insatsen råd och stöd har sorterats i följande grupperingar. a)Stöd till den enskilde utifrån personliga, psykologiska och soci- ala behov. Hjälp att hantera livssituationen utifrån funktions- hindret. Kartläggning och bedömning. b)Motsvarande stödinsatser till anhöriga, nätverk och annan personal. Kurator ser sig – inom gruppen begåvningshandikappade – som ett begåvningshjälpmedel dels på individbas, dels inom nätverket. och med kontinuitet. Stöd till personal och anhöriga, rådgivning till brukaren, inven- tering av brukarens livssituation – kontakta kommunen för en indivi- duell plan – konsult- och handledningsinsatser till brukarens omvärld. Information om funktionshindret, kartläggning och utredning av behovet, rådgivning och stöd till anhöriga, att sätta fokus på personen, att bevaka att LSS-insatser inte urholkas i kommunen, att bygga nät- verk och få det att fungera (SL1) Ny kartläggning, behovsprövning. Beviljar långsiktiga insatser, samtalsstöd. Konkreta exempel: Gruppsamtal, anhörigstöd, enskilda samtal, råd och stöd vid skrivelser. Kurator för att lotsas till rätt insatser, motiveras, stödjas. Stöd till anhöriga (GL1) : Ej behandling. Vägledning och kartläggning, viss handledning. Konkreta insatser: Samtalskontakt med kurator/psykolog, hand- ledare till personal inom särskilda boende avseende enskilda brukare och till personliga assistenter. Råd och stöd viktig insats för flerhandi- kappade. Många har handikapp som inte passar inom andra verksam- heter (GL4) Hjälp med att formulera sina behov kan i sig vara råd och stöd. Att långsiktigt finnas till hands. Kartläggning + plan + insats av teamet (väljer den som är lämpligast), råd och stöd riktat till kringperson, vägled- ning, personligt anpassad information. Struktur i vardagen. Kvalifice- rad bedömning av individens behov. Information om samhällets stöd- resurser. Psykosocialt stöd till den funktionshindrade och/ eller funktionshindrads anhöriga. Kunskapsöverföring till funk- tionshindrad, nätverk etc. Konsekvenser av funktionshindret. c)Information, handledning och vägledning kring samhällets olika resurser för hjälpinsatser. Exempel på insatser är att få råd och stöd och information om sina rättigheter, stöd i att hitta var i samhället brukaren kan få sina behov tillgodosedda (SL5) Information om samhällsstöd och vägledningslots till detta Insatser: Information, förmedla kontakter, guida folk i samhället, orientera sig i samhället, var söker jag stöd, följa med folk, anpassad information, stöd till anhörig, kommunikationshjälp. d)Samordning av samhällets olika resurser. I första hand mellan olika yrkeskategorier och näraliggande organisationer som socialtjänst och sjukvård. Samordning är en mycket viktig insats liksom kartläggning och struk- tur. att samordna övriga samhällsinsatser – att vara spindeln i nätet. Samordnade insatser, ombudsmannafunktion. Jämför funktionen personligt ombud för psykiskt funktionshindrade. Från ett brukarperspektiv upplevs det oftare att råd och stöd kunde vara en tydligare rådgivande, samordnande lotsinstans som komple- ment till HSL- och LSS-handläggares insatser. Samordning och stöd, ej behandling. Slussas vidare till andra e) Övrigt – bl. a. mer behandlingsinriktade insatser. Uppenbart är att behandlingsinsatser till största delen har sorterats ur insatsen råd och stöd. Däremot finns det gamla beslut som enligt principen om gynnande beslut inte kan avbrytas. Några undantag kring aktuella insatser finns – huvudsakligen från kommuner som har ansvaret för råd och stöd. Gamla råd och stöd beslut heter fortfarande råd och stöd men innehåller behandling. kan ge vissa behandlingsinsatser till exempel samtal enligt LSS § 9:1. : (Kommunen är råd- och stödansvarig för personkrets 1 och 2.) Stödsamtal kurator och psykolog, tidsbegränsade beslut. Köper in teckenspråkslärare och logoped. : OBS vuxenhabilitering samt råd och stöd för vuxna i ; Suddat bort gränsen mellan HSL och råd och stöd; Habteam: sjukgymnast, arbetsterapeut, kurator (); Övriga, råd & stöd på ansökan (psykolog, logoped). Två exempel på insatser från fristående enskilda stödorganisatio- ner, LaSSe brukarstödcenter och HjärnLaSSe brukarstödcenter läm- nas från . Utgångspunkten för stödinsatserna är ett tydligt brukarperspektiv. I LaSSe brukarstödcenter har råd och stöd givits till cirka 125 personer på årsbasis. Här handlar det ofta om stöd till enskilda brukare med fysiska funktionshinder samt personer med multihandikapp. Insatsen går ofta ut på att biträda brukaren vid ansökningar, kontakter, kon- flikter samt att finna strategier för att hantera en ny livssituation. Jobbet på LaSSe brukarcenter är att stödja och följa med brukaren helst ett steg snett bakom. Därför arbetar personalen tillsammans med brukaren i bokstavlig mening. Råd och stöd ges även som grupp- insats. Enligt avtal med behövs ingen for- mell ansökan. Inga register eller journaler förs. Anteckningar om enskilda möten görs. Du kan i princip få råd och stöd med allt, så länge det har med ditt funktionshinder och din sociala situation att göra. HjärnLaSSe brukarstödcenter har med medel från Allmänna Arvs- fonden startat en försöksverksamhet med Råd och stöd som riktar sig till personer med förvärvade hjärnskador samt deras anhöriga och närstående. Arbetssättet påminner om LaSSe brukarstödcenters, men innebär oftare fler korta träffar då den skadade är med. Från ett brukarperspektiv upplevs oftare att Råd och stöd kunde vara en tydli- gare rådgivande samordnande Lots-insats som komplement till HSL- och LSS-handläggares insatser. Ett 25-tal personer är involverade . Tre deltidsrådgivare med en total arbetstid om finns i projektet. Deltagande föreningar är Hjärn- kraft – föreningen med förvärvad hjärnskada – samt LaSSe brukar- center i . Den andra delen av fråga 1 var tänkt att verifiera om det finns en pågående utveckling från råd och stöd till habilitering och rehabilitering. En utveckling som ett flertal aktörer har beskrivit under utredningens första kartläggningsarbete: Ges alltmer av motsvarande insatser via HSL som habilitering och rehabilitering? I så fall, varför och vad får det för eventuella konse- kvenser? Svaren på denna del av frågeställningen kan delas in i två huvud- kategorier. a)Genom att insatser flyttas från LSS råd och stöd till habilite- ring/rehabilitering inom HSL minskar brukarens inflytande och rättsäkerhet. Professionen tar över, lägger nivåer och gör prioriteringar. En majoritet av de 34 arbetsgrupperna beskriver denna utveckling som mycket negativ: Organisationen kan bestämma utbudet av tjänster. Habilitering kan avgiftsbeläggas. Råd och stöd kan kräva att beslut skall verkställas omgående. Det finns en strävan att ge insatser enligt HSL. De som inte passar in i habiliteringen har svårt att få vad de behöver. Rättssäkerheten sätts ur spel. Att kunna överklaga och klaga på kvalitet. En negativ konsekvens för utvecklingsstörda. Alldeles för lite resur- ser på vuxensidan – historiskt. En större grupp skulle kunna få råd och stöd. Brukaren kommer i kläm. Konsekvens: Kaos! Oklart för brukarna. Resurser som skall gå till LSS-insats 9 § 1 går till HSL-insats (LL8) Psykosociala stödet som ges inom HSL ger en maktförskjutning från den enskilde till myndigheten. Konsekvenserna är bland annat sämre rättssäkerhet, mindre infly- tande och mer utsatt för resursbrist. Många råd och stödinsatser ges enligt HSL. Det blir inte de expert- insatser som LSS menar. Råd och stöd skall vara vägledning i frågor. Habiliteringen ta sig bara an vissa personer och tar inte sitt ansvar för råd och stöd. Många råd och stödinsatser ligger ändå kvar på kommunerna. HSL kan kanske ge möjlighet att överleva medan LSS skall ge möj- lighet att leva. Konsekvenser: Om motsvarande insatser alltmer ges via HSL som hab och rehab, innebär det att allt fler individer får sina behov tillgodo- sedda där, men de kan inte överklaga om kvaliteten blir sämre eller uteblir. Försvagad rätt för individen. b)Insatser som kan hänföras till innehållet i 9§1 råd och stöd ges enklare och snabbare inom HSL och med motsvarande innehåll och kvalitet. Resurser för utredning och administrativa pro- cesser kan omvandlas till aktiva stödinsatser. Denna uppfattning framkommer också, men i betydligt mindre omfattning än den föregående: Rådgivning och annat personligt stöd ingår i det som skall utföras inom alla organisationer; socialtjänst, sjukvård, habilitering. I princip kan allt som utförs som råd och stöd ingå i andra insatser, vilket mins- kar motiven att söka råd och stöd. Insatserna ges ofta som habilitering då detta kan ske snabbare och mer flexibelt och utan administrativa omvägar. Ges ofta enligt HSL av den anledningen att det är enklare att ge. Det går ej att överklaga och kan dras in på grund av resursbrist. Insatserna görs mer och mer enligt HSL. Mindre tid går åt till att utreda myndighetsutövningen och mer tid till insatserna. Brukarna får ändå sina behov tillgodosedda är vår uppfattning. LSS är en tilläggslag- stiftning som behöver finnas när den enskilde inte får sina behov till- fredsställda enligt HSL. Fungerar HSL, behövs inte beslut enligt LSS. Är en plusslag. Inte använda specialister för rent administrativa utredningar i stället för att arbeta direkt. I arbetsgruppernas redovisningarna av fråga 1 lämnas en rad syn- punkter som inte direkt svarar mot frågeställningen, men som också beskriver konsekvenser av oklara organisations- och ansvars- gränser: Brukarna skall få det som de behöver oavsett organisationsmodell. Låt de samlade och befintliga specialistresurserna användas effektivt obe- roende av gränssnitt. Lägg samlade resurser under en organisation. Dela inte upp. Viktigt med kunskaper om olika funktionshinder. För den enskilde klienten är denna diskussion troligen obegriplig och ointressant. Han/hon vill ha sina behov tillgodosedda! I , och ges de flesta insatserna enligt HSL. Konsekvensen blir att insatsen råd och stöd inte blir synlig. Finns inga beslut. Svårt att förklara varför vissa grupper kan få hjälp enligt LSS medan andra får enligt HSL, där prioriteringar görs mellan olika grupper. I och andra representerade kommuner är habilitering kostnadsfri. Suddar ut gränsen HSL/LSS ytterligare. Vad råd och stöd är beror på vem som är bedömare och hur organi- sationerna är uppbyggda och vad de innehåller, det vill säga vilka resur- ser som finns inom kommun, landsting och primärvård. LSS skall vara ett komplement – till vad? Det är inte klart vad (HSL) hab/rehab och sjukvård skall innehålla – hur kan man då kräva att komplementet skall kunna göras tydligt först! Många begränsade LSS råd- och stödinsatser utan formell ansökan. Vi gör LSS råd och stöd §9:1 utan att det syns formellt. 2.Finns det gränsdragningsproblem mellan råd och stöd 9 § 1 LSS och övriga insatser i 9 § LSS? Till övrig hälso- och sjukvård (ej hab/rehab)? Till insatser enligt socialtjänstlagen? Till utbild- ning? Den skriftliga redovisningen från arbetsgrupperna innehåller totalt 91 synpunkter på denna fråga. För att skapa en bättre överblick har svaren grupperats i fyra avgränsade områden samt i övriga syn- punkter. a) Gränsdragning råd och stöd och övriga insatser enligt 9 § LSS Det tycks inte föreligga några större problem med gränsdragning mellan 9 § 1 LSS och de övriga insatserna enligt samma lagrum: Ser ej några gränsdragningsproblem förutom det speciella att övriga LSS-insatser är kommunala. De övriga nio insatserna bra specificerade, kommun huvudman mer samordnat. Lyfta fram 10 § 1 som portalparagraf? är insatserna konkreta och gruppen har inga fall av krockar med övriga LSS-insatser. Nej, egentligen inte vilken insats som gäller. 9 § 1 tangerar handledning, exempelvis till personal.... (SuL4) I de fall man ser svårigheter handlar det ofta om otydligheter kring information och glidningar mellan ansvarsfrågor, organisation och finansiering mellan huvudmannaskapet för 9 § 1, landsting/region, och de övriga insatserna, kommun: Att informationen är så luddig. Att tydligheten inte finns. Övriga punkter inom 9 § är konkreta, men inte råd och stöd. Svårigheten i gränsdragningen mellan LSS i landsting och LSS i kommunen är att få ihop helheten. Att kompetens kan tas till vara i kommunen. Inom LSS: Råd och stöd alternativt kontaktperson. Här kommer man i konflikt mellan olika betalare. Inte särskilt ofta dock. En person hade kuratorsinsats enligt HSL, men enheten hade inte resurser egentligen. Ansökan om råd och stöd avslogs, eftersom beho- vet ansågs tillgodosett så länge kontakten ändå pågick. I ett boende när det gäller handledning till personalen eller indivi- duellt stöd till den boende i form av råd och stöd. Är det arbets- givarens ansvar att ge handledning? b)Gränsdragning till annan sjukvård än habilitering och rehabili- tering När det gäller gränsdragningen till annan sjukvård än habilitering och rehabilitering lyfter arbetsgrupperna fram en del problem: Informationsbrist från sjukvården kan i vissa fall ge stora problem för den enskilde. Råd och stöd har ej det medicinska innehållet. Problem att i vissa fall få dokumenterad funktionsbedömning. HSL: Ekonomiska problem för brukare. Brukare blir skickade till olika instanser. En gråzon av personer som skulle kunna ha behov av råd och stöd, men inte får det på kliniker. Information om LSS? Kanske inte alltid att personen tillhör personkretsen? Var får den råd och stöd då? ADHB/DAMP-barnen hamnar mellan stolarna, om de inte omfattas av personkretsen. Ingen habilitering på vissa ställen, men på andra får de. Primärvård och psykiatrin säger ofta nej till att ge insatser till funk- tionshindrade med motiveringen att de saknar kunskap om målgrup- pen. De funktionshindrade hamnar mellan organisationerna inom och får inte sina behov tillgodosedda. Övrig hälso- och sjukvård: Kurator och annan teamhjälp upphör inom vissa regioner då patienten är färdigbehandlad. Vissa kommuner har inte byggt upp någon motsvarande teamhjälp efter färdigbehand- lad. Mycket råd och stöd ges i andra kontakter. (GL6) Ja inom psykiatrin finns ofta stora problem. Ja, i förhållande till övrig hälso- och sjukvård. Val av behandling? Till exempel vid behov av kognitiva behandlingsmetoder. Den verk- samhet som har den bästa kompetensen skall utföra den begärda insat- sen. (SuL 10) c) Gränsdragning till insatser enligt socialtjänstlagen Utifrån svarsfrekvensen kan man konstatera att denna gränsdrag- ningsproblematik inte har lyfts fram särskilt ofta. Detta kan bero på kompetenssammansättningarna i de regionala konferenserna där huvuddelen av personalen kommit från landsting/region. Några kommentarer har dock lämnats: I vissa fall vissa kommuner sett förskjutning av insatser från SoL till LSS. SoL: Vissa personer faller mellan stolarna. Lagen måste bli tydlig, det vill säga också ha råd och stöd inom SoL. Inga problem enligt SoL. Vi ser inte några gränsdragningsproblem till vad gäller råd och stöd § 9:1 (möjligtvis andra insatser i § 9). Vi ser möjligen gränsdragningsproblem gällande kommunens hälso- och sjukvårds- ansvar på daglig verksamhet och i boende .... (GL2) Ja, när det gäller exempelvis missbruk. Och bland annat avseende handledning till personliga assistenter/personalansvar. SoL: Råd och stöd – SoL, egentligen inte. Övriga insatser LSS – SoL, många krockar kan uppstå. d) Gränsdragning till utbildning Oklarheter kring kostnadsansvar upplevs som ett problem när det gäller gränszonen mot utbildning. Kostnad för utbildning är ofta ett frågetecken – ett stort (i dessa fall) gränsdragningsproblem. Utbildningsområdet: Barn/ungdomar; Vad ligger på skolan? Vad ligger på LSS? Utbildning: Teckenspråk för vuxna, punktskrift. Vissa gränsdragningsproblem ligger också i utbildningsområdet där exempelvis kurs i tecken som stöd till tal kan efterfrågas som råd och stöd till anhöriga .... (GL2) Skolan anser ofta att andra, till exempel LSS-verksamheten, skall bidra med insatser som egentligen är skolans ansvar, gäller särskilt i svårare fall. Ja, i förhållande till insatser inom utbildningsområdet. Handledning och konsultation om råd och stöd till personal. Är det ett arbetsgivar- ansvar (verksamhetsansvar) eller är insatsen råd och stöd enligt 9 § 1 till den enskilde? Grupperna har haft många synpunkter av allmän karaktär kring samverkan, ansvar och otydlighet som har varit svåra att sortera in under de föregående rubrikerna: Verksamhetsstöd: Kan finnas oklarheter om det individuella kontra generella stödet. Får man inte habilitering, söks de övriga insatserna som till exempel ledsagare, korttidsvistelser, hjälp till promenader eller åka på ett Hab- center (privata). LSS 9:2–10 är inte i habiliteringssyfte. Skillnad att tillhöra personkretsen. Tillhör man, får man insatserna verkställda direkt. Omfattas man inte, får man vänta i den vanliga habiliteringskön. Går inte att i praktiken dra gräns mellan råd och stöd och habilite- ring alternativt utredning för andra LSS-insatser eller SoL. Gränsdragningar är svåra, inte utifrån individens problem, utan utifrån olika huvudmän och resurser. Individuell plan enligt LSS – kan vara ett viktigt instrument för att få råd och stöd. Handläggarna får ofta ta på sig råd- och stödinsatser till 'sina' bru- kare. Man följer personer/familjer och blir ibland den som är naturligt att vända sig till ... (GL5) Samordningsansvaret bollas mellan huvudmännen. Alla har något ansvar för att ge råd och stöd och information utifrån sitt uppdrag. Råd och stöd kan ibland innebära information m m, där man i stället skulle kunna få det som allmän service. Samverkan skulle avhjälpa problem med gränsdragning, men sam- verkan kräver tid och resurser som inte finns. Brister i kunskap om varandras roller, t.ex. vad gör habiliteringen och vad gör sjukvården. Kräver reflektion, vem gör vad? I familjer med komplexa/multi- faktoriella problem kan insatser behövas som ryms inom olika lagrum. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att ekonomi har en avgörande betydelse för hur och vilka insatser som ges samt hur man har forme- rat sig rent organisatoriskt och var i landet man arbetar. vet inte brukaren vad han/hon skall söka. viktigt med kartläggning, innan övriga insatser söks, kanske skulle individuell plan vara en LSS-insats. Beskriv vad basansvaret via HSL och SoL är. HSL- och SoL-ansvar. Huvudmannaskapet är ett problem. I är det överfört till kommunen, sex av länets kommuner har inget team, medborgaren informeras inte om att söka råd och stöd och får därför ingen efter- frågan, små kommuner kan inte driva detta. Råd och stöd skall vara på tycker vi och då helst som en fristående verksamhet som kan ge råd och stöd och vara guide i samhällsdjungeln och sedan se till att medborgaren – den som söker insatsen – får sina behov tillgodo- sedda inom den ordinarie verksamheten som ansvarar för detta. Vi ser en stor fara i att råd och stöd går över till kommunerna, råd och stöd avser inte sällan stöd för att få övriga § 9 LSS-insatser. 3.Finns det behov för målgrupperna inom LSS som bäst tillgodo- ses genom den särskilda rättigheten råd och stöd? I så fall var- för och vilka? Ge konkreta exempel – även på sådana behov som inte tillgodoses . Den skriftliga redovisningen från dialoggrupperna innehåller totalt 95 synpunkter. För att skapa en bättre överblick har ett urval av svaren grupperats i tre områden. a)De särskilda behov som finns utifrån målgruppens speciella situation. Ett drygt fyrtiotal svar handlar om de särskilda behov som bäst tillgodoses genom en speciell insats – råd och stöd 9§1 LSS. Många svar pekar på gruppens utsatthet och allmänt svaga ställning i samhället vilket gör behovet av en specialinsats extra viktig. Expertstöd för att ge särskild kunskap och förmåga att leva med svåra funktionshinder, nätverksstöd, kontinuitet, samordning, utveckling av livskvalitet och medinflytande. Specialistkunskap, samverkande insatser, individens medbestämmande, stöd till närstående, kriser – krisbearbetning, rätten till second opi- nion. Om man ej har naturlig hemvist, behövs någon som tar tag i det hela, kanske särskilt vuxensidan, psykiskt funktionshindrade. Vissa som hamnat på BUP får inte samma stöd som de skulle vara förtjänta av om de fick insatser på habiliteringens råd och stöd. Många av de neuropsykiatriska funktionshindrade barnen behöver även få kunskap om att de kan få 9:1. ges ingen information om det. När det gäller nyskadade personer kan råd och stöd tillgodose behovet av samtal i den förändrade situationen. Stöd till anhöriga kring den funktionshindrade är också ett viktigt behov som kan erhållas enligt LSS. Långsiktigheten – behovet av kontinuerligt stöd tillgodoses.