sou · GSB3111 · 2005-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över bestämmelserna i vallagen (1997:157) och lämna förslag till en ny lag. förordnade statsrådet f.d. generaldirektören som ordförande i kommittén. förordnades som ledamöter riksdagsledamöterna , f.d. riksdagsledamoten , kommunpolitiske sekreteraren , sektionschefen , organisationschefen och partiombudsmannen . förordnades som experter dispaschören , sakkunniga , ämnesrådet och kammarrättsassessorn . entledigades som expert och inträdde i stället som sekreterare fr.o.m. . Härutöver har univer- sitetslektorn biträtt kommittén som sekreterare –. Kommittén har antagit namnet vallagskommitté (Ju 2003:03). Kommittén överlämnar härmed sitt betänkande Ny vallag (SOU 2004:111). Till betänkandet fogas reservationer och särskilda yttranden. Utredningsuppdraget är därmed slutfört. 1.1 Förslag till vallag ...................................................................... 1.2Förslag till lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369) ................................................................................ 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting .... Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)......... Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900)...... Förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) ..... 1.7Förslag till lag om ändring i lagen (1994:692) om 1.8Förslag till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens 1.9Förslag till lag om upphävande av lagen (1994:1064) om folkomröstning om EU-medlemskap..................................... 1.10Förslag till lag om upphävande av lagen (1994:1650) om val av företrädare för i 1.11 Förslag till lag om upphävande av lagen (2003:83) om folkomröstning om införande av euron ................................. Huvuddragen i valförfarandet ....................................... En ny vallag ............................................................. Det lokala ansvaret för genomförande av val ................ 4.2Genomförandet av förtidsröstningen valen 1994–2004 iakttagelser och synpunkter..................... Fortsatt omorganisering av post- och kassaservicen............ 5.2.1 Säkerheten vid budröstning........................................ 5.2.2 Kretsen som får vara bud............................................ 5.2.3 Kretsen som får vara vittnen ...................................... Genomförandet av brevröstningen –2004 .................... Identitetskontroll vid röstning .................................... Den närmare utformningen av valsedlar............................... Symboler och andra uppgifter på valsedlar........................... Rätt till fria valsedlar m.m. .................................................... Väljarnas tillgång till valsedlar i röstningslokalerna............. Beställning av valsedlar .......................................................... Proportionaliteten i valen till kommunfullmäktige ........ Frågans tidigare behandling................................................... Erfarenheter från andra länder............................................... rekommendation om en gemensam standard för e-röstning .......................................................... Genomförande av extra val till ............................. Villkor för registrering av partibeteckning ........................... Rätten att kandidera i flera valkretsar vid riksdagsvalet Skydd mot ofrivillig kandidatur ............................................ Fastighetsbildningsåtgärder som påverkar antalet röstberättigade i ett valdistrikt .............................................. Anmälan om att tas upp i röstlängd såvitt avser Öppethållande i vallokaler ..................................................... Vallokalers tillgänglighet för personer med Förstärkt skydd för valhemligheten ..................................... Vem skall lägga valkuvertet i valurnan? Skall rätten att ångerrösta begränsas? Ersättarordningen vid dubbelvalsavveckling ...................... 12.14 Åtgärder för ökat valdeltagande m.m. ................................ Kostnadsberäkningar och andra konsekvens- Förslagens ekonomiska konsekvenser.................................. Förslaget till ny vallag............................................................ Förslaget till lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369) .............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändring i indelning i kommuner i och landsting.... Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).... Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433)............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:692) om 14.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i skatteförvaltningens Reservationer och särskilda yttranden................................. Bilaga 1: Kommittédirektiv............................................................. Bilaga 2: Utkast till valförordning .................................................. Kommitténs förslag och överväganden i huvudsak: En ny vallag föreslås. I lagen regleras hela valförfarandet samlat och mer lättillgängligt och pedagogiskt än i den nuvarande lagen. Till lagen ansluter en valförordning, som innehåller kompletterande föreskrifter om bland annat den närmare utformningen av valsedlar och valkuvert. Vissa ytterligare detaljföreskrifter kommer att utfärdas av den centrala valmyndigheten. Sådant som har varit oreglerat tas nu in i författning. Därmed förbättras tillgängligheten och stärks förutsebarheten beträffande de regler som gäller vid val. Följande materiella nyheter i den nya lagen bör särskilt framhållas: Det lokala ansvaret för genomförande av val samlas hos kommunerna. Motsvarande ekonomiska resurser överförs till kommunerna från staten. Rätten att brevrösta för väljare som befinner sig utomlands permanentas. Möjligheterna att rösta genom bud utvidgas. stärks säkerheten vid röstning, såväl genom bud som då väljaren röstar själv. Därigenom motverkas valfusk och stärks förtroendet för valsystemet. Det blir tryggare att rösta för väljare som till följd av funktionshinder eller någon annan orsak behöver hjälp för att göra i ordning sin röst. Särskilda bestämmelser om sekretess och tystnadsplikt införs. Tillgängligheten till valsedlar i röstningslokaler förbättras för småpartier som endast är representerade på lokal eller regional nivå. Kommittén har även övervägt frågor om offentliga valförberedelser, elektronisk röstning och proportionaliteten vid val till kommunfullmäktige. Kommitténs ställningstaganden innebär följande: Något system med offentliga valförberedelser införs inte. Elektroniska förfaranden införs inte. Proportionaliteten vid val till kommunfullmäktige ändras inte. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft . Kommitténs uppdrag har varit tudelat. Den ena delen av uppdraget har varit att se över bestämmelserna i vallagen och lämna förslag till en ny lag. Enligt direktiven skall den nya lagen innehålla de grundläggande reglerna om valförfarandet. Kompletterande valtekniska föreskrifter skall kunna meddelas av regeringen och den centrala valmyndigheten. Den andra delen av uppdraget har enligt direktiven varit att bland annat överväga om hela det lokala ansvaret för genomförande av val skall samlas hos kommunerna, se över systemet med budröstning och överväga om säkerheten i något eller några avseenden bör förstärkas, ta ställning till om brevröstningen skall finnas kvar och i så fall arbeta in bestämmelserna om brevröstning i den nya vallagen, pröva frågan om ökad proportionalitet vid valen till kommunfullmäktige, ta upp frågan om införandet av offentliga valförberedelser, överväga i vilken utsträckning elektroniska förfaranden bör införas vid röstning i röstningslokal. Ytterligare frågor som kommittén enligt direktiven har tagit ställning till är om den nuvarande huvudregeln om att vallokalerna skall öppna redan kl. 8 bör ändras till kl. 9, om samma regler för identitetskontroll bör gälla oavsett var en väljare röstar, göra en översyn av reglerna om rättelse i röstlängd såvitt avser utlands- svenskar samt lämna förslag om hur man till följd av fastighets- bildningsåtgärder skall kunna undvika att antalet röstberättigade i ett valdistrikt kan bli för många eller för få. Som en följd av bland annat betänkande 2003/04:KU13 och regeringsbildning har kommittén dessutom tagit ställning till följande frågor: genomförande av extra val till , villkor för registrering av partibeteckning, rätten att kandidera i flera valkretsar vid riksdagsvalet, skydd mot ofrivillig kandidatur, valsedlarnas utformning och innehåll m.m., distribution m.m. av valsedlar, vallokalers tillgänglighet för personer med funktionshinder, förstärkt skydd för valhemligheten, vem som skall lägga valkuvertet i valurnan, begränsningar i rätten att ångerrösta, ersättarordningen vid dubbelvalsavveckling, åtgärder för ökat valdeltagande. Kommittén föreslår en ny vallag. Den nya lagen föreslås träda i kraft , då vallagen (1997:157) skall upphöra att gälla. Utgångspunkten för förslaget är att den nya lagen på ett mer enkelt, begripligt och pedagogiskt sätt skall reglera de viktigaste momenten i valförfarandet för samtliga val. skall framhållas att det finns anledning att iaktta återhållsamhet när det gäller att ta in föreskrifter om valförfarandet i författning av lägre valör än lag. Den nuvarande vallagen tyngs i flera fall av mycket detaljerade eller rent administrativt betonade bestämmelser. Vidare finns det på vissa områden regleringar av valtekniska förhållanden som har sin grund inte i föreskrifter utan närmast i upphandlings- underlag som fastställs av den centrala valmyndigheten. I stort sett identiska bestämmelser upprepas på olika ställen, t.ex. såvitt avser hur röstningen går till eller vad som gäller när en röst lämnas genom bud. I lagen upprepas på flera ställen grundläggande bestämmelser om val i regeringsformen och i kommunallagen (1991:900). Detta gäller också val till som bl.a. finns i rådets akt (fogad till rådets beslut 76/787 av ) om allmänna och direkta val till Europaparla- mentet samt rådets direktiv (93/106/EG av ) om individuella arrangemang om unionsmedborgarnas rösträtt och I lagen förekommer också ett antal bestämmelser som har utformats som icke bindande regler. Enligt kommittén hör rent administrativt betonade bestämmel- ser och regleringar av valtekniska förhållanden och liknande inte hemma i lag utan i stället i föreskrifter av lägre valör. Detta gäller t.ex. föreskrifter om hur valsedlar, valkuvert och protokoll närmare skall vara utformade. Kommittén har i linje med det nu sagda tagit fram ett utkast till valförordning. Identiska bestämmelser som upp- repas på olika ställen har ersatts med hänvisningar. Icke bindande bestämmelser har utmönstrats. Slutligen har lagtexten anpassats till ett modernt språkbruk. Den nya lagen omfattar 16 kapitel. Antalet paragrafer har närmast halverats i förhållande till den nuvarande lagen. Det gäller också textmängden. Det lokala ansvaret för genomförande av val Enligt kommittén är nu tiden inne för att samla hela det lokala ansvaret för genomförande av val i landet hos kommunerna. Kommunerna skall liksom se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler för varje valdistrikt och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta på valdagen. Varje kommun skall dessutom vid val som gäller hela landet se till att det i kommunen finns särskilda röstmottagningsställen som i fråga om öppet- hållande, tillgänglighet och lokalisering ger väljarna möjlighet att förtidsrösta. Den nuvarande ambitionsnivån för förtidsröstningen ändras inte med kommitténs förslag. Vad det handlar om är att förtidsröstningen med ett ändrat huvudmannaskap skall kunna genomföras i samma utsträckning som . Som en följd av kommitténs förslag avskaffas den s.k. poströstningen som ett särskilt institut. Ansvaret för den s.k. institutionsröstningen förs därmed också över till kommunerna. Dessutom införs ett krav på att en kommun som avser att som röstningslokal använda en lokal som inte är tillgänglig för personer med funktionshinder först skall samråda med om saken. En sådan ordning gäller redan för vallokaler. Med kommitténs förslag blir denna ordning gällande för samtliga röstningslokaler. Möjligheterna att kontrollera buds behörig- het skall bli bättre. Den som uppträder som bud skall – utöver nuvarande uppgifter om namn, personnummer och adress – också ange i vilken egenskap han eller hon uppträder som bud. Även den som är vittne vid budröstning skall ange sitt namn, personnummer och adress på ytterkuvertet för budröst. Hur budets identitet har kontrollerats skall vidare dokumenteras av röstmottagaren, vilket ytterligare bidrar till en förstärkt säkerhet vid denna form av röstning. utökas kretsen som får vara bud. Utöver den nuvarande kretsen släktingar som får vara bud skall även makens eller sambons barnbarn, föräldrar eller syskon få vara bud. Vidare skall personer som särskilt har förordnats av kommunen att vara bud få vara bud, liksom anställda vid ett häkte eller en kriminal- vårdsanstalt. Slutligen likställs lantbrevbärarnas roll med övriga bud. Även kretsen som får vara vittnen utökas. Ett vittne skall ha fyllt . Något ytterligare krav ställs inte upp. Det innebär att det nuvarande kravet att väljarens make, barn, sambo, makes barn eller sambos barn inte får vara vittnen slopas. Nuvarande möjligheter för väljare som vistas utomlands eller ombord på ett fartyg i utrikes fart att få brevrösta skall finnas kvar. Bestämmelserna om brevröstning arbetas in i den nya lagen. Tidsfristen för när en brevröst tidigast får göras i ordning sträcks ut från nuvarande före valdagen för att härigenom kunna minska risken för att brevröster på grund av långsam postgång kommer fram . Kretsen som får vara vittnen utökas. Den nuvarande begräns- ningen i brevröstningslagen för väljarens make, barn, sambo, makes barn eller sambos barn att vara vittne förs inte över till den nya vallagen. Reglerna blir därmed desamma som vid budröstning. Enhetliga regler för kontroll av väljarnas identitet införs. Väljare som inte är kända för röstmottagarna skall, om röstmottaggarna begär det, legitimera sig eller på annat sätt styrka sin identitet. Om de inte gör det får de inte rösta. Denna regel skall gälla oavsett var en väljare röstar, dvs. i vallokal, eller på ett särskilt röstmottag- ningsställe. I de fall väljaren lämnar sin valsedel genom bud skall samma regler för identitetskontroll av väljaren tillämpas av budet, vilket i praktiken torde bli aktuellt endast i de fall valsedeln lämnas genom ett bud som är lantbrevbärare. Samma regler för identitetskontroll skall också tillämpas då budröster tas emot av röstmottagare. Det är alltså röstmottagarna som avgör om en väljare skall legitimera sig eller på annat sätt styrka sin identitet. Röstmottagarna måste således vara på det klara med att de, när de prickar av en väljare i röstlängden, också går i god för att väljaren faktiskt är den han eller hon utger sig för att vara. Hur röstmottagarna i varje enskilt fall hanterar identitets- kontrollen skall dokumenteras, i vallokalen genom en anteckning i röstlängden och vid ett särskilt röstmottagningsställe i de fort- löpande anteckningar över röstmottagningen som där förs. Den närmare utformningen av valsedlarna författningsregleras. Av bestämmelserna skall det framgå vilken storlek valsedlar skall ha, att de skall vara av papper som har samma kvalitet för samtliga valsedlar och att alla valsedlar som avser ett visst val skall ha samma färg. Vidare skall det framgå vilket utrymme på valsedeln som är reserverat för partibeteckning, namn på kandidater, valkretsbeteck- ning, valbeteckning, uppgift om det parti som valsedeln gäller för har registrerat sin partibeteckning och anmält kandidater samt listtypbeteckning och signallinjer. Någon regel om att valsedlar får förses med symboler föreslås inte. Varje kandidat skall liksom identifieras på valsedeln så att det framgår vem som avses. Vilka närmare uppgifter om en kandidat som får anges på en valsedel skall författningsregleras. Regleringen skall vara uttömmande. På en valsedel får utöver varje kandidats namn finnas endast följande uppgifter om kandidaten: ålder, yrke eller titel, adress, partitillhörighet eller liknande uppgift. Valadministrationens ansvar för att väljarna har tillgång till partivalsedlar i den kommunala valen sträcks ut till att gälla även partivalsedlar för lokala partier som är representerade i landstings- eller kommunfullmäktige. Sådana partier skall ha rätt att få sina val- sedlar utlagda i dessa val i samtliga röstningslokaler i den aktuella kommunen eller . Den nuvarande regeln om att valadministrationen vid val till skall svara för att väljarna i varje röstningslokal inte bara har tillgång till partivalsedlar utan också namnvalsedlar om partiet deltar med endast en valsedel, ändras inte. Det finns inte heller skäl för att i andra val ålägga valadministrationen ett ansvar för att väljarna i varje röstningslokal eller vallokal utöver partivalsedlar i motsvarande omfattning också skall ha tillgång till namnvalsedlar. Proportionaliteten i valen till kommunfullmäktige Det nuvarande valsystemet för val till kommunfullmäktige ändras inte. Något förslag till ett mer proportionellt mandatfördelnings- system för kommunvalen läggs inte fram då kommittén inte kunnat uppnå enighet i frågan om hur ett sådant kommunproportionellt valsystem bör utformas. Regeringen har också tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen (dir. 2004:96). I det uppdraget ingår också att göra en utvärdering och översyn av hela val- systemet, vilket bland annat innefattar frågor om proportionalitet och småpartispärr. Den fria nomineringsrätten har varit en central princip i det svenska valsystemet. Enligt denna rätt har väljarna möjlighet att före ett val bilda ett nytt parti utan något särskilt anmälnings- eller ansökningsförfarande. författnings- utredning har föreslagit att det skall införas ett system där de partier som önskar delta i allmänna val måste anmäla detta före valet (SOU 2001:99). Förslaget innebär att endast de partier som har gjort en sådan förhandsanmälan deltar i fördelningen av mandat. Kommittén anser dock inte att det finns tillräckliga skäl för att ersätta eller på annat sätt begränsa den fria nomineringsrätten med ett system med offentliga valförberedelser som föreslagit Något förslag som gör det möjligt att rösta elektroniskt bör inte nu läggas fram. Kommittén förordar dock att försök med elektronisk röstning under kontrollerade former bör genomföras i omgångar, men inte i samband med allmänna val. Försöken bör t.ex. avse kommunala folkomröstningar och genomföras i samverkan med den centrala valmyndigheten. Genomförande av extra val till Enligt 3 kap. 4 § regeringsformen skall extra val till hållas efter förordnade. Det har varit en målsättning att valmyndigheterna skall ha beredskap så att extra val kan anordnas efter förordnandet. Förutom den i regeringsformen angivna maximitiden finns inga allmänna före- skrifter om tidsgränser för genomförande av extra val. Frågan är om sådan föreskrifter nu bör införas. Det går dock inte enligt kommittén att ange någon generell tid för hur snabbt extra val till skall hållas. Detta får i stället bestämmas i det konkreta fallet. Om ett extra val skall kunna genomföras med full respekt för de demokratiska principerna och med iakttagande av rättssäkerhetens krav, finns det mycket som talar för att det kan behövas . måste behovet tillgodoses av att snabbt kunna undanröja det parlamen- tariskt osäkra läge som föranlett det extra valet. Vid bestämmande av tidpunkten för när valet skall genomföras måste det ske en avvägning mellan dessa olika intressen. Villkor för registrering av partibeteckning Det nuvarande villkoret i vallagen att ett parti som är en underavdelning av en politisk sammanslutning inte kan få sin partibeteckning registrerad slopas. Rätten att kandidera i flera valkretsar vid riksdagsvalet Kandidaturer i flera valkretsar kan leda till allvarliga nackdelar för väljarna. När ett antal personer förekommer på en riks- lista och dessutom på en eller flera kretslistor blir förutsägbarheten minimal. Frågan aktualiserades senast i samband med att Rådet för utvärdering av val konstaterade att förutsägbarheten blir minimal när ett antal kandidater förekommer på en risklista och dessutom på en eller flera kretslistor (SOU 1999:136). Regeringen förutsatte emellertid att partierna skulle medverka till att komma till rätta med problemet och fann att det vid den aktuella tidpunkten inte fanns tillräckliga skäl för at föreslå någon lagstiftning, vilket även ställde sig bakom (prop. 2001/02:53, bet. 2001/02:KU8). De siffror som redovisats val för dubbelvalsavveckling visar också att utvecklingen till viss del gått i önskad riktning. Kommittén har därför avstått från att föreslå någon lagstiftning av innebörden en kandidatur per valkrets. Skydd mot ofrivillig kandidatur Nuvarande reglerna för registrering av partibeteckning och anmälan av kandidater innebär ett effektivt skydd mot ofrivillig kandidatur. Detta gäller dock inte för partier som inte har skyddat sin partibeteckning. Några förändringar av den nuvarande ord- ningen föreslås inte. Det innebär då för den som utan sitt samtycke har angetts som kandidat på en valsedel att han eller hon som genom en anmälan till offentligen kan påpeka att något samtycke inte finns till kandidaturen. Fastighetsbildningsåtgärder som påverkar antalet röstberättigade i ett valdistrikt Den nuvarande ordningen att samtliga röstberättigade på varje fastighet hänförs till samma valdistrikt ändras inte. Men det skall bli möjligt att kunna göra undantag från denna ordning när det gäller mycket stora fastigheter med ett mycket stort antal röst- berättigade personer eller en mycket stor geografisk omfattning eller fastigheter med flera geografiska områden. Undantag skall dock få göras bara under förutsättning av de valdistrikt som berörs ligger inom samma valkrets. Anmälan att tas upp i röstlängd såvitt avser utlandssvenskar Den nuvarande ordningen för utlandssvenskar – som innebär att en avgiven röst som kommer in i rätt tid från någon som inte är upp- tagen i röstlängden leder till att vederbörande tas upp i röstlängden för det aktuella valet – ändras inte. Bestämmelsen i fråga som utformats som en bestämmelse om rättelse av röstlängd skall dock få en ny utformning och placering för att språkligt sett bättre stämma överens med bestämmelserna om anmälan om att finnas i röstlängd. Vallokalerna skall som huvudregel liksom öppna kl. 8 och stänga respektive . Den senare tidpunkten gäller vid val till . Kommunerna får, med sin kännedom om de lokala förhållandena, besluta om begränsningar av dessa tider om väljarna ändå får goda möjligheter att rösta. Reglerna preciseras på så sätt att en vallokal alltid måste vara öppen minst mellan kl. 9 och 13 samt mellan och 20. Vid val till måste dock en vallokal som alltid vara öppen till . Dessutom införs ett krav på att en kommun som vill besluta om begränsningar av öppethållandet först skall samråda med och redogöra för de skäl som ligger till grund för åtgärden. Vallokalers tillgänglighet för personer med funktionshinder Utgångspunkten för vallagen är att vid valet av vallokal i första hand välja en lokal som är tillgänglig för personer med funktions- hinder.