sou · GSB316d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Då digital sändningsteknik utnyttjar frekvensutrymmet mer effektivt förbättras möjligheterna för små privata programföretag att etablera sig. Vidare följer att då fler privata lokalradioföretag etablerar sänd- ningsverksamhet samt befintliga lokalradioföretag utökar sin verk- samhet, skapas ytterligare utrymme för reklamsändningar i den lokala radion. Detta innebär ökade möjligheter för småföretagen att nå konsumenterna på orten. Målen för integrationspolitiken fastställdes av (prop. 1997/98:16, bet.1997/98:SfU6, rskr. 1997/98:68). En komplet- tering samt en ändring av målen beslutades respektive 2002 (prop. 2000/2001:01, bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:72 resp. prop. 2002/2003:01, bet. 2002/03:SfU2, rskr. 2002/03:46). De integrationspolitiska målen enligt nämnda beslut är; lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund samt en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grund- läggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. beslut om de integrationspolitiska målen innebär att den generella politiken skall utformas efter samhällets etniska och kulturella mångfald, (prop. 2003/04:1 utgiftsområde 8). Programföretagens möjligheter, genom den digitala sändnings- tekniken, att sända fler kanaler och program innebär att befolk- ningens behov och intressen bättre skulle kunna tillgodoses. Fler kanaler och program skulle kunna riktas till olika grupper av befolk- ningen, bland annat till människor med olika kulturella och språkliga bakgrunder. Såsom nämnts i kapitel 6 Mediepolitiska och konsument- politiska aspekter, har vi ett mångkulturellt samhälle och med möjligheten att sända fler kanaler och program skulle radion kunna erbjuda ett utbud som så långt som möjligt motsvarar detta sam- hälle. I regeringsformen stadgas att etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. Möjligheten för människor med olika kulturella och språkliga bakgrunder att ta del av radioprogram som motsvarar deras behov och intressen uppfyller en mycket viktig integrationsaspekt som överensstämmer med stadgandet i rege- ringsformen samt de integrationspolitiska målen. I betänkandet SOU 2000:55 Radio och TV i allmänhetens tjänst lyftes behovet av nyhetssändningar på minoritetsspråk fram. I be- tänkandet hänvisades till den utredning, (se SOU 1999:68) som behandlade frågor om nyhetsförmedling och information i samband med brandkatastrofen i . I utredningen konstaterades att stora delar av de icke-svenska etniska grupperna hade svårigheter att få tillgång till och tillgodogöra sig nyhetsförmedling från svenska massmedier. Utredaren konstaterade att det således fanns ett stort informationsbehov bland de icke svensktalande som var otillfreds- ställt och ansåg det angeläget att public service-företagen övervägde hur de kunde utveckla former för sändningar på olika språk som når aktuella grupper. Under brandkatastrofen var det endast SR som sände på andra språk än svenska. I utredningen konstaterade också att närradion utgör en viktig informationskanal för olika etniska minoritetsgrupper i . Ett exempel på en kanal med sändningar på minoritetsspråk är den digitala kanalen SR . Denna kanal sänder nyheter, aktuali- teter, kultur, musik, barn- och ungdomsprogram på finska och tornedalsfinska. Kanalen har funnits längst, , och haft den mest omfattande sändningsverksamheten av de digitala kanalerna. De digitala sändningarna från SR har kunnat tas emot via såväl DAB-mottagare som Internet och kabel-TV. Enligt kommittén utgör möjligheten till sändningar på minoritets- språk ett starkt skäl för utökade digitala sändningar. Som nämns i kapitel 6 Mediepolitiska och konsumentpolitiska aspekter, kommer en övergång till digital sändningsteknik att göra radion till ett mer tillgängligt medium, bl.a. för de som är döva eller hörselskadade. En bättre ljudkvalitet utan brus och störningar kan uppnås, vilket skulle ha stor betydelse för personer med nedsatt hörsel att ta del av sändningarna. Dessutom möjliggör sändningstekniken att information kan skickas med radion och tas emot som text i anslut- ning till programmen, t.ex. nyhetsprogram. 10.1Förslaget till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) 3 kap 2 § I paragrafen har det införts en ny punkt som innebär att villkor för sändningstillstånd får avse skyldighet att sända eget material och program med lokal anknytning. Förslaget behandlas i avsnitt 8.6.1. 5 kap. 5 § I paragrafens andra stycke har det införts ett tillägg som innebär att tillstånd att sända lokalradio får förenas med villkor även enligt 11 a och 11 b §§. Tillägget är en konsekvens av förslagen om att göra det möjligt att förena ett analogt sändningstillstånd med villkor om skyldighet att sända eget material och program med lokal anknyt- ning under pågående tillståndsperiod. 5 kap. 11 a och 11 b §§ Paragraferna är nya. De innebär att det under vissa förutsättningar är möjligt att förena ett analogt sändningstillstånd för lokalradio med villkor om sändningars innehåll under pågående tillståndsperiod. Paragraferna behandlas i avsnitt 8.6.3 och 8.6.4. 5 kap. 11c § Paragrafen är ny. Den föreskriver att villkor som förenats med ett tillstånd att sända lokalradio med stöd av 5 kap. 11 a eller b § bör tillämpas i stället för motsvarande villkor som annars gäller för tillståndet. I paragrafen föreskrivs det vidare att med eget material bör avses program som har tillkommit enbart för den egna verksamheten och som bearbetats redaktionellt samt att den verksamhet som bedrivs med stöd av tillståndet att sända lokalradio skall anses skild från den verksamhet som bedrivs med stöd av tillståndet att sända digitala ljudradiosändningar. Syftet med dessa bestämmelser är att förtydliga att en tillståndshavare inte kan uppfylla villkor om skyldighet att sända eget material som förenats med ett tillstånd att sända analog lokalradio enligt 11 a eller 11 b § genom utsändning av program som helt eller delvis framställts för en annan sändningsverksamhet, t.ex. den som bedrivs med stöd av tillståndet att bedriva digitala ljudradiosändningar. Programmaterialet skall alltså vara unikt för varje sändningsverksamhet. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.6.3. 5 kap. 13 § Paragrafen reglerar förlängning av sändningstillstånd. I bestämmel- sen föreskrivs bl.a. att sändningstillståndet inte skall förlängas om tillståndshavaren väsentligen brutit mot villkor som enligt 10 eller 11 § förenats med sändningstillståndet. I första stycket punkten 2 har det införts ett tillägg som innebär att bestämmelsen omfattar även villkor om sändningars innehåll som förenats med sändningstillståndet enligt 11 a eller 11 b §. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.6.6. 5 kap. 18 a § Paragrafen är ny. Den föreskriver att villkor som förenats med ett tillstånd att sända lokalradio enligt 11 a eller 11 b § skall anses ha upphört att gälla som tillståndshavare inte längre sam- tidigt innehar de sändningstillstånd som legat till grund för villkoret. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.6.4. 9 kap. 11 § Paragrafen föreskriver att den som fått tillstånd att sända lokalradio till skall redovisa hur de skyldigheter som avses i 5 kap. 11 § första 2 och 3 har upp- fyllts. I bestämmelsen införs ett tillägg som innebär att bestämmel- sen omfattar även villkor om sändningars innehåll som förenats med sändningstillståndet enligt 5 kap. 11 a och 11 b §§. Paragrafen be- handlas i avsnitt 8.6.6. 10 kap. 9 § Paragrafen föreskriver att den som åsidosätter de bestämmelser som anges i denna paragraf får föreläggas att följa bestämmelserna samt att föreläggandet får förenas med vite. I paragrafen har det införts ett tillägg som innebär att den omfattar även villkor om sändningars innehåll som förenats med sändnings- tillståndet enligt 5 kap. 11 a och 11 b §§. Paragrafen behandlas i av- snitt 8.6.6. 13 kap. 1 a § Paragrafen rör överklagande av beslut av Radio- och om lokalradio. I paragrafen har det införs en ny punkt som föreskriver att ett beslut av Radio – och om att inte förena tillstånd att sända lokalradio med villkor om sändningarnas innehåll enligt 5 kap. 11 a § och 11 b § får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Paragrafen berörs i avsnitt 8.6.6. Övergångsbestämmelserna till lagen (2001:272) om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) I punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (2001:272) om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) har det införs ett nytt tredje stycke. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.6.2. Enligt de nuvarande övergångsbestämmelserna kommer samtliga sändningar av analog lokalradio att omfattas av radio- och TV-lagens bestämmelser om analoga sändningars innehåll . Genom det nya stycket görs sistnämnda bestämmelser tillämpliga för sändningar som bedrivs av någon som inne- har tillstånd att till hela landet sända digital ljudradio eller tillstånd att bedriva lokala digitala ljudradiosändningar enligt 2 kap. 2 § första stycket radio- och TV-lagen. Samtliga ljudradiosändningar som be- drivs av en tillståndshavare kommer således att omfattas av radio- och TV-lagens bestämmelser om sändningars innehåll, om tillståndshava- ren innehar ett tillstånd att bedriva digitala ljudradiosänd- ningar. Tillämpligheten av det nya stycket omfattar inte sändningar som bedrivs av någon som innehaft men inte längre innehar ett tillstånd att bedriva lokala digitala ljudradiosändningar. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.6.2. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område I paragrafen föreskrivs det vilka tillståndshavare som skall betala koncessionsavgift enligt lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område. I andra stycket har det införts ett tillägg som utökar lagens tillämp- ningsområde till att, utöver de som enligt 5 kap. radio- och TV-lagen har tillstånd att sända lokalradio, även omfatta de som har tillstånd att sända lokalradio som är förenat med villkor enligt 5 kap. 11 a och 11 b §§. Det utökade tillämpningsområdet innebär att även de som bedriver sändningar med stöd av sändningstillstånd meddelade med stöd av den numera upphävda lokalradiolagen kan komma att erlägga koncessionsavgifter enligt koncessionsavgiftslagen. Ett tillstånd kan endast anses vara förenat med villkor enligt 5 kap. 11 a eller 11 b § om villkoren är gällande enligt radio- och TV- lagens bestämmelser. Det utökade tillämpningsområdet för konces- sionsavgiftslagen omfattar alltså inte sändningstillstånd som varit förenade med villkor enligt 5 kap. 11 a §, men som är det på grund av att villkoren skall anses ha upphört att gälla enligt 5 kap. 18 a § (jfr kommentaren till övergångsbestämmelsen nedan). Paragrafen behandlas i avsnitt 8.6.7. I paragrafen anges vilken koncessionsavgift den som enligt 5 kap. radio- och TV-lagen har tillstånd att sända lokalradio skall erlägga. Ett tillägg har gjorts i första stycket som inskränker paragrafens tillämpningsområde. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.5.1. Paragrafen är ny. Den stadgar att koncessionsavgiften för den som har tillstånd att sända lokalradio som är förenat med villkor enligt 5 kap. 11 a eller 11 b § radio och TV-lagen består av en fast och en rörlig del. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.6.8. 4 c § och 4 d § Paragraferna är nya. De reglerar den fasta och den rörliga delen av koncessionsavgiften som avses i 4 b §. Paragraferna behandlas i av- snitt 8.6.8. I paragrafen regleras bl.a. när skyldigheten att erlägga koncessions- avgifter för tillstånd att sända lokalradio inträder. I paragrafen har det gjorts vissa följdändringar som föranleds av kommittén övriga förslag. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.6.9. Paragrafen är ny. Den anger formerna för fastställande och erläg- gande av den rörliga delen av koncessionsavgiften som avses i 4 b §. Paragrafen har utformats med bestämmelserna om den rörliga delen av koncessionsavgiften för televisionen som förebild. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.6.9. 7 § och 9 § Paragraferna rör ränta på och återbetalning av koncessionsavgifter. Paragraferna behandlas i avsnitt 8.6.9. Övergångsbestämmelserna till lagen (2001:273) om ändring i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område. Enligt nuvarande övergångsbestämmelser till lagen (2001:273) om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) gäller ifråga om tillstånd som meddelats före att bestämmelserna i den upp- hävda lokalradiolagen skall tillämpas i stället för bestämmelserna i lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område. Som en konsekvens av kommitténs förslag att utöka tillämp- ningsområdet för koncessionsavgiftslagen har det införts ett tillägg i övergångsbestämmelserna som innebär att bestämmelserna i lokal- radiolagen inte skall tillämpas ifråga om tillstånd som är förenade med villkor enligt den av kommittén föreslagna bestämmelsen i 5 kap. 11 a eller 11 b § radio- och TV-lagen. Som framgått ovan under kommentaren till 1 § kan ett tillstånd endast anses vara förenat med villkor enligt 5 kap. 11 a eller 11 b § om villkoren är gällande enligt radio- och TV-lagens bestämmelser. Den numera upphävda lokalradiolagens bestämmelser om konces- sionsavgifter kommer således att gälla även för sändningstillstånd som meddelats före och som varit förenat med villkor enligt 5 kap. 11 a eller 11 b §, men som på grund av att villkoren skall anses ha upphört att gälla enligt 5 kap. 18 a § radio- och TV- lagen är det. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8.6.6. Reservation av ledamoten () Reservation, digitalradiokommitténs betänkande Majoriteten i digitalradiokommittén anser att radion i ska digitaliseras. Samma teknikfixering som ledde fram till statens kostsamma utbyggnad av marksänd digital-TV hotar således nu radion. Om en digitalisering drivs fram genom politiska beslut kommer hushållen att tvingas till investeringar i nya radioapparater på upp- skattningsvis . drivs vidare mot högre kostnader för teknik och ett större kvantitativt utbud istället för att prioritera hög kvalitet. Kommittémajoritetens förslag innebär också att privatradioföretagen drivs till att inordna sig i politikernas ambitioner genom en snedvridande ekonomisk styrning. Kommittémajoriteten utgår från att staten ska fastställa ett datum då de analoga FM-radiosändningarna stoppas, men att det inte just nu går att avgöra tidpunkten för detta. Jag anser att staten istället bör vara teknikneutral. Digitala radiosändningar ska vara tillåtna liksom analoga FM-sändningar. Public service bör ges i uppdrag att prioritera hög kvalitet i programutbudet. Privatradio- företagen bör ges stabila spelregler och chans att utvecklas utan pekpinnar. Med en sådan mediepolitik är det möjligt att radion digitaliseras, men det är inte säkert. Det är också fullt möjligt, om politikerna inte förbjuder det, att dagens analoga FM-teknik lever vidare. Av- görandet läggs hos lyssnare och programföretag. Mot denna bakgrund reserverar jag mig mot kommitténs be- tänkande. Diskussionen om politiska ingrepp i radions verksamhet ska ses mot bakgrund av de politiska motsättningar som präglat mediapoli- tiken . Företrädare för har gång på gång tagit strid med socialdemokrater för större frihet för medierna. När socialdemokrater ville förbjuda svenskarna att sätta upp paraboler för att ta emot satellit-TV ville istället liberaler välkomna den nya mångfalden. Det var först när en borgerlig regering kom till makten som det över huvud taget blev tillåtet att etablera radio- kanaler vid sidan av det statsfinansierade monopolet. Närradion växte fram. släppte den borgerliga regeringen med kulturminister i spetsen fram privat reklamradio efter åratal med socialdemokratisk motstånd. har regeringens maktambitioner på TV-området visat sig i en dyr och misslyckad satsning på digital marksänd TV. har protesterat både mot den vårdslösa användningen av skattebetalarnas pengar och mot den politiska styrning av TV- innehållet som det nya TV-nätet öppnar för. Den nya informationstekniken ger fantastiska möjligheter för massmedierna. Mångfalden kan öka. Tillfällen till konstnärliga ut- tryck kan bli fler. Demokratins arenor för debatt och upplysning kan bli fler och mer dynamiska. Utvecklingen har drastiskt höjt massmediernas tillgänglighet och sänkt distributionskostnaderna. i mänsklighetens historia har ett så rikt utbud av journalistik och underhållning funnits nåbart för så många medie- konsumenter. har det varit så billigt för skapare av medieinnehåll att nå ut till en publik. Det är inte längre distributionstekniken som avgör hur stor mångfald som kan komma de svenska mediekonsumenterna till del. Större betydelse har istället det svenska språkområdets litenhet. Det är svårare att få ekonomin att gå ihop för medieproduktion på svenska som normalt har en maximal publik på fyra och en halv miljon hushåll än för engelskspråkig som kan nå miljarder männi- skor i hela världen. Det är därför public service måste ges rejäla resurser och inriktas på att stödja svenska produktioner av hög kvalitet. är allt för mycket av public service-företagens intresse inriktat på teknik och underhållning. Kommittémajoriteten argumenterar i flera avseenden för att digitala sändningar ska ersätta dagens FM-teknik för att det ska ges utrymme för fler radiokanaler. Ur ett mångfalsperspektiv finns emellertid ingen motsättning mellan fortsatta FM-sändningar och att möjlighet ges för digitala sändningar. De olika teknikerna an- vänder skilda delar av frekvensbandet och kan, liksom , existera parallellt. Hög kvalitet viktigare än större kvantitet i public service ledning har inför digitalradiokommittén argumen- terat för en så snabb digitalisering av radiodistributionen som möjligt. Det betyder att dagens FM-nät som vi använder för att lyssna på P1, P2, P3, P4, Mix megapol, NRJ och alla andra svenska radiokanaler, ska läggas ned. Istället ska nya digitala sändningar kunna distribuera ännu fler kanaler. Skälen till SR-ledningens ambitioner har inte varit helt enkla att begripa. Men bland argumenten har nämnts företagets fallande lyssnarsiffror, särskilt bland unga lyssnare. för att möta den utvecklingen är fler kanaler, mer sändningstid och ett utbud anpassat till många olika smala grupper av lyssnare. Redan har public service-bolaget startat flera nya kanaler, trots att knappt någon lyssnar på digital radio. Nischerna för de nya kanalerna är avgränsade, det vidgår programföretaget på sin hemsida: SR X är till för för alla som vuxit upp med pop, rock och som inte hittar tillräckligt av denna musik i nuvarande kanaler. SR P3 är till för den som vill ha en kanal knuten till mötesplatsen på Internet med samma namn där du kan träffa kompisar, chatta, tävla och diskutera medan du lyssnar. Listan på smala lyssnarnischer som SR-ledningen vill skapa är lång. För att nå ut med de nya kanalerna krävs ny sändnings- kapacitet – därför måste radion digitaliseras, menar man. Men, analysen och strategivalet som SR-ledningen presterat är inte självklar. Tvärt om kan man konstatera att radiomediet är mycket starkt i . Det totala lyssnandet har förvisso fallit – men det är inte konstigt med tanke på att ett nytt medium, Internet, har tagit en allt större del av den totala medie- När TV:n kom innebar också det en påfrestning på radions lyssnarsiffror. Visst, unga lyssnar ofta på privat lokalradio istället för på SR:s utbud. Men, vad spelar det för roll om 16-åringar lyssnar på en kanal till brädden fylld med hits som SR lovar att P3 star är, istället för på no 1 som radiokanalen anser sig vara? lägesanalys skulle kunna vara en helt annan. Radions ställning är stark. har ur teknisk synpunkt världens kanske bästa FM-nät. Trots nya medier och hårdare konkurrens om konsumenternas tid lyssnar nästan alla på radio. SR:s roll i det nya medielandskapet är att skapa ett kvalitetsinnehåll som inte kommer till stånd hos de nya konkurrenterna. Det är hög kvalitet snarare än större kvantitet som är public service-företagens fram- tid. Med en sådan syn är det naturligt att radio koncentrerar sig på innehållet istället för på distributionstekniken. SR:s innehåll bör vara tillgängligt på de distributionsplattformar där lyssnarna finns – främst FM-nätet, satellitdistribution och Internet. Public service i har inte resurser för att driva den tekniska utvecklingen utan att de satsningarna inkräktar på resurserna till programmen. Teknikfixeringen stjäl resurser från programmakarna. SR bör följa den globala tekniska utvecklingen, inte driva den eller leda den. De privata radiostationerna har haft ekonomiska problem . Ett skäl är att företagen missbedömde intäktsmöjligheterna när de lade bud på sändningstillstånd vid auktionerna . Avgifterna de band sig för har tagit allt för stor del av de reklam- intäkter de lyckats skapa. Sedan socialdemokraterna kom till makten har privatradion levt med ständiga politiska hot. Kulturminister har upprepade gånger fört fram förslag som äventyrar den privata radions verksamhet. Med dessa hot hängande över sig har företagen haft det ännu svårare att bygga en livskraftig och långsiktig verk- samhet med god ekonomi. majoritet föreslår att de företag som in- leder digitalradiosändningar får avgifterna för gamla sändnings- tillstånd sänkta. Mot bakgrund av privatradions pressade situation finns det anledning att tro att den privata radiobranschen har svårt att säga nej till politikerna. Den hållningen får dock inte misstolkas så att den uppfattas som ett stöd för ett statligt dirigerat teknikval. Det handlar bara om en lättförståelig vilja att slippa kostnaderna för nuvarande sändningstillstånd. Kommittémajoritetens förslag innebär att vissa av de företag som kan vara intresserad av tillstånd att sända digitalradio gynnas genom sänkta avgifter. De företag som inte har gamla sändnings- tillstånd missgynnas. Det är tänkbart att potentiella nya aktörer på den svenska radiomarknaden som skulle kunna bidra till en ökad mångfald avskräcks från att etablera sig i på grund av denna nackdel. Privatradions situation kan förbättras på andra sätt, som inte styr företagen att investera i en osäker teknik. För det första bör de politiska hoten mot verksamheten upphöra. För det andra kan företagen ges möjlighet att ompröva de bud som ligger till grund för dagens avgifter genom nya auktionsförfaranden. Kommitténs majoritet har inte i tillräcklig utsträckning intresserat sig för de problem som en omodern lagstiftning innebär för digital- radion. En teknikneutral lagstiftning skulle förbättra möjligheterna att etablera framgångsrika digitalradiosändningar i . Digitala radiosändningar kan användas till att sända både ljud-, bild- och textinnehåll. En kombination av rundradio till många och information särskilt till enskilda individer kan distribueras. Den omoderna lagstiftningen utgår dock från att olika medier är strikt åtskilda. Det hämmar utvecklingen av massmedierna. kan man lyssna på radio via datorn och läsa e-post på tele- fonen. Det blir allt mindre ändamålsenligt att olika tekniker har olika regler. En ny teknikneutral lagstiftning bör införas. Den minsta gemensamma nämnaren för de olika lagar som berör audio- visuella tjänster är lagen om elektronisk kommunikation. Denna lagstiftning har samma förhållningssätt till vad som skickas mellan två datorer som till vad som sägs mellan två människor i ett telefonsamtal. Innehållet regleras inte. En ny samlad teknikneutral lagstiftning för IT-området bör ha lagen om elektronisk kommuni- kation som utgångspunkt. Innehållet bör inte regleras, annat än med de lagar som gäller för samhället i övrigt – t. ex. lagen om hets mot folkgrupp. Politiskt beslutade teknikskiften? Kommitténs majoritet vill att dagens FM-sändningar ska ersättas med digital radiodistribution.