sou · GSB383d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Vissa regel- verk och policies kommer sannolikt att förändras som en konse- kvens av utredningens förslag att alla skall ges rätt till bedömning av sina hjälpmedelsbehov. Ett exempel på policyfrågor gäller förskrivningen av datorer till personer med funktionshinder. Funktionshindrade personer är ofta mer beroende av sina datorbaserade hjälpmedel än andra, exempel- vis för grundläggande kommunikation eller åtkomst till informa- tion. Det som är bekvämt för andra kan vara en nödvändighet för den som har ett funktionshinder. Som nämnts medför sjukvårds- huvudmännens regelverk att man i vissa län enbart är beredd att ta ansvar för de särskilda tillbehör och program för funktionshindrade som behövs för att datorn skall kunna användas som ett skriv- eller kommunikationshjälpmedel, medan brukaren själv får anskaffa Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Detta synsätt innebär ett dilemma. Situationen kan inne- bära att: den funktionshindrade brukaren inte har råd att köpa en dator den funktionshindrade användaren i vissa fall måste konkur- rera med övriga familjemedlemmar om användningen av hjälpmedlen. de särskilda tillbehören och programmen inte alltid passar den dator och de program den enskilde/familjen skaffat. det kan vara svårt att avgöra vem som har ansvaret för att till- handahålla support för systemets olika delar. Jag anser det oroande och felaktigt om brukaren i ökande utsträck- ning själv får betala persondatorn i de fall denna utgör en väsentlig del av ett hjälpmedelssystem som bedömts behövas för att tillgo- dose den enskildes behov. Konsekvensen blir att brukaren drabbas av en kostnad som enligt min uppfattning kan jämföras med en hög avgift; något som jag i utredningens arbete med avgifter för hjälp- medel föreslagit inte skall kunna tas ut. Kontinuerliga möjligheter till utveckling Jag anser det angeläget att förstärka möjligheterna att i anslutning till praktisk verksamhet genomföra försöksverksamhet med nyhe- ter inom IT-området. De brister som påpekats vad avser möjligheter att kontinuerligt bedriva försöksverksamhet med nyheter i anslutning till praktiskt habiliterings- och rehabiliteringsarbete verkar enligt min mening sannolikt allvarligt hämmande på möjligheterna att ta tillvara de framsteg som görs. Resurser bör tillskapas för långsiktigt arbete med försöksverk- samhet med nyheter i anslutning till några av de dataresurs- och kommunikationscenter som drivs av sjukvårdshuvudmännen. Dessa center beskrivs på annan plats i utredningen, se avsnitten 9.9 och 9.10. Den praktiska verksamheten och brukarbehov som iden- tifieras i denna skall vara utgångspunkt för valet av inriktning på försöksverksamheten. Behovet av dessa centra kan jämföras med behovet av nationella kompetenscentra inom andra områden inom hälso- och sjukvården. Två alternativa modeller har övervägts. Den ena modellen inne- bär ett visst resurstillskott till några utvalda centra under en fem- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Den andra modellen innebär ett trestegs ansökningsför- farande, där intresserade centra i steg ett anhåller om och beviljas ett planeringsbidrag. Bidrag används för att formulera ansökningar om att få bilda ett spetscenter. Ett urval centra erhåller medel för att i tillägg till befintlig verksamhet bedriva försöksverksamhet med nyheter inom IT-området. Mitt förslag bygger på att statliga medel tillskjuts och att krav ställs på att verk- samheten regelbundet följs upp och att resultat kontinuerligt sprids i landet. Centrens profil bör variera inbördes och arbetet med att planera huvudinriktning hos respektive center föreslås samordnas av HI. HI föreslås också samordna arbetet med resultatspridning. Slutligen anser jag att det är angeläget att förutsättningarna för- bättras för användardriven och behovsmotiverad forskning och ut- veckling. Användarnas behov och egna önskemål bör vara styrande för utvecklingen av IT-baserade produkter och tjänster. Brukarnas medverkan i utvecklingsprocessen bör förstärkas. Ett sätt att verka för detta är att utvecklingsarbete med sådan inriktning ges före- träde vid medelstilldelning. I avsnitt 9.11 lägger jag ett förslag som rör modeller för samarbete vid utveckling av IT-hjälpmedel. När det gäller frågan om att undanröja hinder för att de nya möj- ligheterna skall tas tillvara lägger jag följande förslag: Möjligheter att fortlöpande pröva nyheter i anslutning till prak- tisk verksamhet med IT för personer med funktionshinder skall förstärkas Särskilda medel för ändamålet tillförs vissa av landets dataresurs- och kommunikationscenter som härigenom bildar spetscenter. Att regeringen tar initiativ till att inrätta ett företagarråd vid kontakter mellan HI, IT- branschen och hjälpmedelsföretag som är verksamma inom IT- området. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik 9.9Kunskap – en nyckelfråga Det finns många personer med funktionshinder som skulle kunna nå en högre grad av delaktighet med hjälp av ökad tillgång till ändamålsenliga IT-hjälpmedel. En förutsättning för detta är ökad kompetens hos personal. IT-hjälpmedel tillhandahålls i många olika sammanhang och med stöd av flera olika bestämmelser. Som en följd av detta finns ett behov av kompetensutveckling hos många olika personalgrupper. De erfarenheter av IT-hjälpmedel som erhålls inom hälso- och sjukvården och arbetslivet har i olika sammanhang utvärderats och dokumenterats. För att resultaten skall få genomslag och utvärde- ringarna skall bidra till en ökad användning av ändamålsenliga IT- hjälpmedel räcker det inte att kunskap om hjälpmedlens möjlighe- ter och effekter sammanställs och sprids. Resultaten måste också tas om hand och tillämpas i verksamheten. Den snabba utvecklingen medför en ständig kunskapslucka hos personalen vad avser nya möjligheter inom IT-området. Personalen behöver i sitt arbete stöd och underlag som beskriver vetenskap och beprövad erfarenhet inom området. Vård- och omsorgspersonal saknar i tillräcklig utsträckning kun- skap om de nya IT-baserade möjligheter som finns för äldre perso- ner med funktionshinder. Att en fördjupad kartläggning, uppföljning och utvärdering av kvaliteten i sjukvårdshuvudmännens tillhandahållande av IT- baserade hjälpmedel för information, kommunikation och kog- nitivt stöd till personer med funktionshinder genomförs. Att regeringen uppdrar åt och att utarbeta planer för kompetensut- veckling om IT-baserade arbetshjälpmedel för berörda perso- nalgrupper samt att utvärdera och redovisa hur planerna realise- ras. Mottagarorganisationer för nyheter inom IT-området bör byg- gas upp av sjukvårdshuvudmännen och ansvariga myndigheter för hjälpmedel i arbetslivet. Kunskapssammanställningar om effekter av IT-stöd gällande nya grupper skall tas fram och spridas. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Ett flerårigt program med stimulansbidrag för utveckling av vård- och omsorgspersonalens kompetens om IT-hjälpmedel för äldre personer med funktionshinder skall planeras och genomföras. Information och stöd till brukare Resultaten av de senaste årens satsningar på att utveckla kompetens om IT hos personer med funktionshinder är bland annat nya meto- der, läromedel och pedagogik. Utvärderingar har visat att dessa resultat inte tas tillvara i tillräcklig utsträckning. Det finns fortfa- rande ett behov av att erbjuda brukarna möjlighet till grundläg- gande kompetensutveckling om IT och att i detta arbete ta tillvara de utvecklade resurserna. Behovet av support till brukare när det gäller användning av IT- baserade hjälpmedel bedöms vara centralt. Supportbehovet varierar bland annat beroende på vilka tillämpningar av IT som är aktuella. Vissa behov bedöms vara relativt väl tillgodosedda; medan andra behov bedöms vara mindre väl tillgodosedda. För att planera insat- ser inom området behöver behovet av support analyseras närmare. För gruppen äldre personer med funktionshinder föreligger ett behov av personligt stöd när det gäller användningen av vissa typer av elektroniska hjälpmedel. Personer med funktionshinder och deras organisationer efterfrå- gar bättre information om hjälpmedel. IT-utvecklingen har med- fört effektiva verktyg som kan användas för att utforma ändamåls- enliga system som tillgodoser brukarnas informationsbehov. En satsning på att vidareutveckla brukarnas allmänna kompe- tens om IT skall planeras och genomföras. Behovet av support (teknisk support och stöd i hjälpmedelsan- vändning) till brukare skall analyseras. En försöksverksamhet med utbildning för elektronikinstruktö- rer, som ny stödresurs för framför allt äldre personer med funktionshinder skall planeras och genomföras. Arbetet med att utforma tillgängliga och användbara system för information om hjälpmedel som vänder sig till personer med funktionshinder skall påskyndas och intensifieras. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Den genomgång av kompetensbehov och kompetensförsörjning när det gäller IT-hjälpmedel som gjorts inom utredningen visar att behov av kompetens finns hos många olika personalkategorier lik- som hos funktionshindrade personer och deras anhöriga. Som tidigare nämnts genomförde utredningen fem regionala konferenser om hjälpmedel. Syftet var att samla synpunkter och erfarenheter från landsting, kommuner, myndig- heter, organisationer och brukare, när det gäller de frågor som ut- redningen omfattar. Cirka 300 personer deltog i de regionala kon- ferenserna. Deltagarna identifierade bland annat skälen till att IT- hjälpmedel ännu så länge förskrivs i relativt begränsad utsträckning. Bristande resurser och kunskapsbrist uppgavs vara de främsta skälen till den begränsade förskrivningen. Bristande kunskap upp- gavs finnas hos olika aktörer som brukare, förskrivare, upphandlare, beställare, tillverkare och leverantörer, tekniker liksom assistenter och anhöriga. Man angav bristande kunskap om aktuella behovs- grupper, bristande kunskap om teknik och användningen av IT men också bristande kunskap om tillhörande pedagogik. När det gäller kompetensförsörjning om IT i allmänhet hos bru- kare och personal ges grundläggande kunskap inom ramen för den ordinarie grundutbildningen i det svenska samhället. Studie- förbunden erbjuder också ett kursutbud för den som vill fördjupa sig inom området. erbjuder anpassade dator- kurser för personer med funktionshinder. Datakörkortet ECDL (European Computer Driving Licence) är ett certifieringsprogram för datakunskaper. Kunskapskraven om- fattar de vanligaste funktioner och programvaror som en användare möter i sin dagliga datormiljö. Det finns också datakörkortet LIGHT för den som anser att kunskapskraven för datakörkortet är alltför omfattande att börja med. Till utgångspunkterna för diskussionen om kompetensfrågorna inom IT-området hör frågor som rör ansvar och huvudmannaskap. Inom hälso- och sjukvården föreligger en skyldighet att bedriva verksamhet enligt vetenskap och beprövad erfarenhet enligt lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. I Socialstyrelens uppdrag ingår att utöva tillsyn när det gäller hjälpmedel som tillhandahålls enligt HSL. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik har inte rätt att föreskriva villkor för utbildning eller innehållet i olika utbildningar. Vårdhögskolor och andra hög- skolor har rätt att själva bestämma innehållet i de utbildningar de anordnar. Det innebär att lokala variationer i utbildningarnas inne- håll förekommer. Ett antal statliga myndigheter24 fick 2002 regeringens uppdrag att utarbeta en gemensam plan för kompetensförsörjningen inom vård och omsorg om äldre och funktionshindrade personer. Syftet är att skapa bättre förutsättningar för kommunerna att fullgöra sitt åtagande. En handlingsplan skall läggas fram . Berörda personalgrupper i kommuner och landsting I landstingen förskrivs IT-baserade hjälpmedel av bland annat av arbetsterapeuter och logopeder. Vid landstingens syncentraler är synpedagoger med flera förskrivare och vid hörcentraler audiono- mer med flera. Utredningen har tillställt såväl Förbundet peuter (FSA) som () en för- frågan om aktuell situation gällande kompetens och kompetensut- veckling för området IT-baserade hjälpmedel. Logopederna organiseras av , . Förbundet har drygt 1 000 medlemmar. Logopeder utbildas vid universiteten i , , och . utbildas även logopeder i . Utbildningen är fyraårig och leder fram till en masterexamen i logopedi. Vid logo- pedutbildningen kommer studenterna i kontakt med hjälpmedels- frågor, där IT-hjälpmedel ingår, i flera olika sammanhang under utbildningen, bland annat genom föreläsningar kring utprovning och användning av hjälpmedel, studiebesök vid de resurscentra för datorbaserade hjälpmedel och i samband med olika diagnoskurser. När det gäller fortbildning för logopeder – och andra 24 Berörda myndigheter är: , , , , , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, Riks- försäkringsverket, och . Även deltar i arbetet. svarar för samordningen av uppdraget. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik yrkesgrupper förekommer på regional nivå nätverksmöten och kurser initierade av dessa resurscentra för datorbaserade kommunikationshjälpmedel, se vidare nedan. På högskolenivå har poängkurser anordnats inom bland annat AKK- området (Alternativ och Kompletterande Kommunikation) där IT- hjälpmedel är en del. Att förskriva IT-hjälpmedel bör enligt SLOF betraktas som en specialitet då det ofta krävs specialistkompetens och teamarbete för utprovning av denna typ av hjälpmedel. Arbetsterapeuterna organiseras av Förbundet peuter, FSA. Förbundet har drygt 9 000 medlemmar. Arbetstera- peuter utbildas i , , , , , , och . Utbildningen omfattar 120 poäng och leder fram till arbetsterapeutexamen. De olika utbildnings- orterna uppvisar olika utbildningsprofiler. När det gäller inslag om IT-hjälpmedel i utbildningen gäller till exempel för att inget finns i grundutbildningens obligatoriska del. IT ingår som del i två valfria kurser om vardera 5 poäng: Rehabiliteringsteknik och Kognitiv rehabilitering. I förmedlas ingen direkt kontakt med IT-hjälpmedel i grundutbildningen. När det gäller fortbildningsbe- hov inom IT-området framhåller man från FSA att studenterna be- härskar och använder datorer för egen del i studierna men att behov av kompetensutveckling om IT som stöd för personer med funk- tionshinder finns. Audionomer organiseras av respektive SRAT. Yrkesgruppen omfattar cirka 700 personer. Utbildning till audionom finns på fyra utbildningsorter: , , och . Audio- nomutbildningen omfattar 120/160 poäng och efter avslutad ut- bildning erhålles yrkesexamen och kandidatexamen/magisterexamen. Utbildningsorterna har olika uppläggning av sina utbildningar. Audionomernas yrke innebär en integrerad tillämpning av tekniska, beteendevetenskapliga och medicinska kunskaper inom hörsel- området. Arbetet innefattar i huvudsak utredning av hörseln samt rehabilitering av hörselskadade där moment som behovsutredning, Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik hjälpmedelsutprovning och utvärdering ingår. Bland de hjälpmedel som audionomer arbetar med är hörapparater, hörseltekniska hjälp- medel samt utrustning för elektronisk kommunikation (bild- och texttelefoner). Rehabiliteringsingenjörer utbildades tills för vid en högskola i landet – högskolan . Vid högskolan fanns ett tre- årigt program samt även fortbildningskurser för hjälpmedelstekni- ker och hjälpmedelskonsulenter. Vissa inslag om IT och IT-hjälp- medel fanns i utbildningen. Beslut togs att lägga ned utbildningen av ekonomiska skäl. Arbete pågår för att starta en ny ingenjörsutbildning vid KTH Syd inom området Hälsa och Teknik under FoU-enheten CTV, i Vården. Diskus- sioner förs även med KTH Syd och om fort- bildningsinsatser för hjälpmedelskonsulenter och hjälpmedelstek- niker. Medicintekniker har stor vana och erfarenhet av elektronisk apparatur. Denna resurs förefaller såvitt utredningen kunnat finna inte vara engagerad av arbetet med IT-hjälpmedel för funktions- hindrade. , Certec, anordnar utbildningar, bland annat i ämnet rehabiliterings- teknik, och rehabiliteringsteknik och design. Certecs kurser riktar sig till studerande inom civilingenjörs- och industridesignutbild- ningen, till yrkesverksamma personer inom vård, skola och omsorg samt till människor med funktionshinder. Man skräddarsyr också uppdragsutbildningar och har betydande erfarenhet av nätbaserat lärande. Personalgrupper vid dataresurs- och kommunikationscentra Det finns flera olika typer av centrumbildningar för arbete med IT- och datorbaserade för funktionshindrade personer. I landstingen finns de så kallade dataresurscentren som svarar för särskild kom- petens rörande datorbaserade hjälpmedel. Vid de så kallade kom- munikationscentren arbetar man för att stödja personer med tal-, språk- och kommunikationsstörningar. Ett betydande inslag i ar- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik betet består av verksamhet med IT-baserade hjälpmedel. finns 17 dataresurs- och kommunikationscentra i landet. Många hjälp- medelscentraler, syncentraler, hörcentraler bedriver dock också arbete med IT-hjälpmedel utan att tillhöra kategorin dataresurs- centrum. Datateken bedriver verksamhet för att ge funktionshindrade barn möjlighet till utveckling och stimulans genom datorlek. finns drygt 30 datatek i landet. Verksamheten med uppbyggnad av datatek startade och skall skiljas från de så kallade skoldatateken som –2005 i projektform byggts upp i sex kommuner i landet, se vidare kapitel 7. Syftet med de sistnämnda är att stödja skolpersonal som undervisar elever i behov av särskilt stöd. Teamen vid dataresurs- och kommunikationscentren består av företrädare för flera olika personalgrupper. Sammansättningen av teamen varierar mellan centren. De flesta center har pedagog, in- genjör/tekniker, logoped, arbetsterapeut och hjälpmedelskonsulent samt lednings- och administrativ personal. Vid vissa center finns dessutom kurator, psykolog och sjukgymnast. Enligt en enkätundersökning som genomfördes av HI har datateken, som arbetar med datorlek för barn och ungdom, följande yrkesgrupper i sina team: förskolepedagoger, specialpedagoger, arbetsterapeuter, logopeder, tekniker/ingenjörer. Dataresurs- och kommunikationscentren anordnar också utbild- ningar. Internt sker ett informations- och erfarenhetsutbyte. De olika yrkesgrupperna inom dataresurscentren anordnar nätverks- träffar och tematräffar. När det gäller datateken sker egen kompe- tensutveckling i stor utsträckning genom erfarenhetsutbyte. Data- teken har ett utvecklat nätverk inom vilket information och kun- skap sprids. Ett annat nätverk, Minipuh25 genomför lekprogramtes- ter och sprider resultaten av dessa. I kommunerna beslutar biståndshandläggare som tidigare nämnts om vissa typer av IT-produkter och system (exempelvis trygg- hetstelefoner). Vissa IT-hjälpmedel förskrivs också enligt HSL i de kommuner som har ansvar för delar av den öppna hälso- och sjuk- vården. Förskrivare av hjälpmedel inom kommunerna är i allmän- het arbetsterapeuter och sjukgymnaster. Beslut om bidrag till IT- stöd inom ramen för bostadsanpassningsbidrag fattas av handläg- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik gare/sekreterare i kommunen, vilka i sin tur konsulterar tekniker i kommunen och i bland även landstingsanställda arbetsterapeuter. HI genomförde en enkätundersökning för att ta reda på hur många kommuner som har anställt egna tekniker. Av de 130 kommuner som besvarade enkäten hade 64 kommuner an- ställt egen personal med teknisk kompetens för hjälpmedelshan- tering. 66 kommuner har inte anställt egen personal utan köper tjänster, framför allt från . Såvitt kan bedömas av de re- dovisade arbetsuppgifterna (reparation enkla hjälpmedel, monte- ring och transport, rekonditionering, specialanpassningar) arbetar kommunernas tekniker inte i nämnvärd utsträckning med rade hjälpmedel. Utredningen har genomfört en enkätundersökning till dataresurs- och kommunikationscenter för att samla uppgifter om kompetens- behov, kompetensförsörjning och behovet av support inom IT- området. Sju av de större centren har besvarat enkäten. På frågan om situationen anses vara tillfredsställande när det gäller möjlighe- ter till fortbildning för berörda personalgrupper inom området IT- baserade hjälpmedel svarar samtliga nej. Centrens representanter framförde bland annat följande. Den snabba förändringen inom området gör att fortbildningen måste bli en del av "vardagen. Ekonomiska hinder och arbetsbelastning ut- gör problem i sammanhanget. Det är få personer som behärskar området. Synpunkten framfördes att de som kommit långt inom visst område bör beredas möjlighet att utbilda kolleger samt att vissa leverantörer bör anlitas för att tillhandahålla utbildning. Vidare framfördes synpunkten att mer riktade reguljära utbild- ningsinsatser behövs, helst kurser på högskole- och universitets- nivå. Behovet av utbildning för personliga assistenter och annan personal med lägre utbildningsnivå påpekades också. För dessa grupper finns ett Moment22-tänkande de är så flyktig arbets- kraft så det är ingen idé att satsa på dem – ingen satsar på dem därför går de vidare till annat. Representanterna för dataresurs- och kommunikationscentren ansåg också att det borde finnas mer utbildning avseende rade hjälpmedel på grundutbildningen för till exempel arbetstera- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik peuter och logopeder eller som påbyggnad förlagd till utbildnings- orterna. Behovet av kortkurser på nätet nämndes också. Någon form av diplomering eller auktorisation av specialister inom området alternativ och kompletterande kommunikation (AKK) och IT har efterfrågats av yrkesverksamma vid dataresurs- och kommunikationscentren. Personer med grava tal- och kom- munikationssvårigheter saknar förmåga att uttrycka sina behov och har därigenom svårigheter att ta tillvara sina intressen. Förutom kunskap om de kommunikationssystem som används (tecken, Bliss, Pictogram) krävs kompetens om avancerade IT-baserade kommunikationshjälpmedel och tillhörande pedagogik. Genom att ge tydlig legitimitet till yrkesutövarna ökar också brukargruppens synlighet. Det finns olika nivåer av kompetensbehov i samman- hanget, bland annat specialistkompetens för förskrivning och ut- provning av hjälpmedel. För att kunna stödja brukarna i vardagen efterfrågas kompetens om AKK även inom kommunerna. I samband med utredningens hearingar för FoU-aktörer och företag diskuterades frågor om personalens kompetens. I det sammanhanget lyftes framför allt personalens kompetens om nya hjälpmedel inom hörselområdet fram som ett problemområde. I kontakter med forskare inom området har även bristen på tillför- litliga utprovningsmetoder för hörapparater lyfts fram liksom bristen på kompetens om utprovningsmetoder. Ett annat område som särskilt utpekats i diskussioner om kompetens och kompe- tensbehov gäller IT i tillämpningar som kognitivt stöd. Utredningens enkätundersökning till chefer inom hörselvården visar att en majoritet av de chefer som besvarade enkäten anser att behovet av kompetensutveckling är stort. Cheferna menar att stän- dig kompetensutveckling är nödvändig på grund av den snabba tekniska utvecklingen. De pekar också på behovet av utveckling av och kompetensutveckling om metoder, till exempel metoder och hjälpmedel vid tinnitusrehabilitering och metoder för utprovning av hörapparater. Flera framhåller att enhetlig, nationell metodut- veckling behövs liksom samordnad utbildning på nationell nivå. Audionomerna inom SRAT har framhållit att ny teknik har medfört förändrade förutsättningar på hjälpmedelsområdet. De fackliga representanterna framhåller att ny teknik kan ge bättre re- sultat, att hjälpmedel, mät- och anpassningsmetoder har blivit dyrare och att arbetet blivit mer kunskapskrävande och kräver högre utbildning av personal.