sou · GSB357 · 2005-01-01 00:00:00 — Inte heller polisen som är tillsynsmyndighet för transporter av farligt gods har bemyndiganden som kan användas för marknadskontroll på områ- det. Ackrediterade organ verkar inom detta område. Vid verket finns ett och säkerhetsutbildning. Verket deltar aktivt i nordiska fora för samarbete. För vissa produkter krävs tillstånd för införsel, tillverkning eller hantering vilket leder till mindre behov av kontroll, men för t.ex. brandfarliga vätskor är spårbarhet ett stort problem. När det gäller gasapparater saluförs väldigt få och kontroll av de flesta apparaterna sker vid installationen av fackmän. Behovet av marknadskontroll är därför litet. Nästan ingen tillverkning sker i . För mindre gasapparater för t.ex. camping, sker ingen installationskontroll och det behövs inte heller några tillstånd. Den marknadskontroll som genomförts för dessa produkter har inte givit några indikationer på ett ökat kontrollbehov. För gasapparater räcker normalt sett okulär kontroll, men för explosiva varor krävs kemiska analyser. Trans- portabla tryckkärl kräver särskild provning för att säkerställa att produkterna uppfyller alla krav. Kontakterna med tillverkare och importörer fungerar väl. Det finns ett behov av närmare samarbete med tullen, främst när det gäller import av fyrverkerier. Endast ett litet antal ärenden om marknadskontroll behandlas och ytterst få resulterar i beslut med rättslig verkan. V Resursåtgång och finansiering En fjärdedels årsarbetskraft bedöms åtgå för nuvarande behov. Vad gäller de brandfarliga och explosiva varorna borde resurserna ökas med ett manår till. Verket gör en skattning av kostnaden för mark- nadskontroll för transportabla tryckkärl och det väntade utökade behovet av marknadskontroll på explosivvaruområdet och finner att ytterligare fem årsarbetskrafter borde tillkomma samt för kontrollkostnader och 350 000 för rese- och andra omkostnader. Den sammanlagda skattningen uppgår till cirka 5 miljoner. Verket tar ut avgifter från tillverkare och importörer av brand- farliga och explosiva varor (indirekt finansiering via statsbudget). Avgifterna finansierar marknadskontrollen till . Myndigheten disponerar inte avgifterna. Polisens tillståndsverk- samhet avgiftsfinansieras, kostnaderna för denna och andra kostna- der på lokal nivå är inte kända. Verket bedömer att det är svårt att identifiera ett avgiftskollektiv för de olika produktgrupper verket har ansvar för. Anslagen täcker inte behoven . VI Synpunkter om mer effektiv marknadskontroll Något slags ingångsfilter (importör) kan vara effektivt för att fånga upp varor som inte kräver tillstånd. När det gäller varor som fritt cirkulerar på EU:s inre marknad kan ett effektivt rapporte- ringssystem mellan länderna vara nödvändigt för att effektivisera kontrollen. För konsumentvaror skulle ett generellt system för marknadskontroll kunna underlätta både för konsumenter och handlare att kommunicera med tillsynsmyndigheterna. Ett sådant system skulle inte behöva utesluta att speciella sektorsmyndigheter handlägger sakfrågorna då felaktiga varor upptäcks. I.A Direktiv enligt nya metoden eller liknande direktiv och svenska regler som införlivar dem Direktivet 94/25/EG om fritidsbåtar är genomfört genom lag (1996:18) och förordning (1996:53) om vissa säkerhets- och miljökrav på fritidsbåtar samt i föreskrifter om säkerhets-, miljö- och marknadsföringskrav för fritidsbåtar (SJÖFS 1996:14). Direktiv /98/EG om marin utrustning är genomfört i far- tygssäkerhetslag (1988:49) och fartygssäkerhetsförordning (1988:594) samt i föreskrifter (SJÖFS 1999:8; omtryckt SJÖFS 2003:2). I.B Andra EG-rättsakter och svenska regler som införlivar dem I.C Produktområden inom vilka det enligt rent nationella regler bedrivs marknadskontroll I.D Kända framtida ändringar av regelverket som väntas påverka marknadskontroll Det nya allmänna produktsäkerhetsdirektivet och det ändrade fri- tidsbåtsdirektivet (2003/44) innebär ytterligare krav (emissioner, buller, vattenskotrar). Ett förslag om intermodala transportenheter kommer att beröra verket. I.E Produktområdena berörs av avtal mellan EU och tredje land II Samarbete med andra myndigheter III Arbetsformer i marknadskontrollen utrustning kontrolleras via sjövärdighetsbesiktningar (av ackrediterade organ) och inspektioner av nya fartyg (av inspektö- rer). Marknadskontrollen av fritidsbåtar sker bl.a. genom kontroll av verkets egen personal på mässor. Ett skaderapporteringssystem för allmänheten är under uppbyggnad för att ge information om orsaken till det ökade antalet olyckor. För att etablera en fältorganisation pågår utbildning i försöks- verksamhet av inspektörer i den regionala organisationen (, , , ) för att utröna om organisationen går att använda också för marknadskontroll av fritidsbåtar. Vid tre kontrolltillfällen på mässor kontrolleras cirka 20 fritidsbåtar, vilket resulterar i lika många åtgärder och ärenden. Inget ärende har ännu gått vidare till beslut med rättslig verkan. Marknadskontrollen av marin utrustning resulterar i ett tiotal ären- den . På europeisk bas finns rapporteringssystem för ingripanden mot produkter. I sker ett nära samarbete med och sär- skilda nordiska checklistor angående marknadskontroll av fritids- båtar har utarbetats. I AdCo-gruppen i EU är aktivt för att fler länder ska sätta igång marknadskontroll. Ett förändrat arbete på EU-nivå väntas genom verksamheten hos den europeiska sjösäkerhetsbyrån. Cirka 4 000 modeller fritidsbåtar tillverkas och importeras. Till detta kommer en mängd utrustning som omfattas av krav på sepa- rat CE-märkning (tankar, rattar m.m.). För marin utrustning är utrustningskategorierna över hundra. P.g.a. produktgruppens art är det inte rimligt att köpa in pro- dukter för tester. Det kommer därför troligtvis att behöva utarbe- tas särskilda överenskommelser och rutiner med tillverkarna för att marknadskontrollen ska fungera som avsett. Kontakterna med till- verkare och importörer fungerar väl. Tillverkarna måste ansöka om tillverkarkod och kan därmed identifieras. För produkterna finns inget krav om tillstånd eller registrering vilket resulterar i bristande överblick. Ett nära samarbete med tullen är en förutsättning för att komma åt importen av icke CE-märkta båtar. V Resursåtgång och finansiering Det svenska regelverket för fritidsbåtar ger möjlighet att ta ut avgifter för marknadskontroll. Det sätt som marknadskontrollen har kunnat bedrivas på medför dock att eventuella avgifter skulle medföra en snedvridning av konkurrensen som skulle drabba svenska tillverkare antingen genom stickprov eller avgifter mer än deras konkurrenter. Verket anser att marknadskontrollen, liksom övrig fritidsbåtsverksamhet, bör finansieras genom anslag. Ansla- gen täcker inte behoven för fritidsbåtar utan verksamheten finansieras via farledsavgifter för handelssjöfarten till största delen (). har 1,5 tjänster avsatts för fritidsbåtsanknutna frågor, den direkta marknadskontrollen uppskattas till 0,3 manår. Inräknat de faktiska kontrollkostnader uppgick kostnaden till 1 miljon kro- nor. Den satsning som verket efter jämförelse med och beslutat göra innebär en årsarbetskraft till. Kraven på marknadskontroll kan emellertid komma att öka genom ändring av direktiven enligt nya metoden, genom inkluderandet av emissions- nivåer i fritidsbåtsdirektivet samt på grund av det allmänna pro- duktsäkerhetsdirektivet. Skulle båtar som inte täcks av fri- tidsbåtsdirektivet behöva inkluderas krävs mer resurser (begagnade båtar m.m.). Informationssatsningar för köpare och näringsidkare medför ytterligare kostnader. Förstörande provning, om sådan måste utföras, kan emellertid tillföra ytterligare kostnader, då en testning kan uppgå till 120 000 per båt. Avseende marin utrustning kan kostnaderna inte redovisas sepa- rat. De är en del av inspektionsverksamheten finansierad från all- män budget (genom intäkter från farledsavgifter). En halvtidstjänst för utökade samordningsinsatser skulle behövas. VI Synpunkter om mer effektiv marknadskontroll Marknadskontroll bör skrivas in i myndigheternas instruktioner för att denna verksamhet ska få lika hög prioritet som annan verksam- het. I inledningsskedet när marknadskontroll etableras på ett område krävs särskilda insatser. Det borde finnas anslag för just marknadskontroll. I styrinstrumenten för verket prioriteras handelssjöfarten, vilket har gjort det svårt att frigöra resurser till fritidsbåtområdet. Ökad information till tillverkare och köpare är viktigt för att sprida kännedom om vilka krav som gäller. Besparingar skulle tro- ligtvis kunna göras genom förebyggande arbete med tillver- kare/importörer. De anmälda organen utfärdar dokument som inte finns beskrivna och inte är tillåtna under direktivområdet. Detta bör åtgärdas. Verket anser att marknadskontrollen måste förstärkas i EU, även om den inte är tillräckligt omfattande i så ligger av tradition långt före resten av inom detta område. STYRELSEN FÖR ACKREDITERING OCH TEKNISK I.A Direktiv enligt nya metoden eller liknande direktiv och svenska regler som införlivar dem 90/384/EEG – icke automatiska vågar – är genomfört i 1998:7 med stöd av lagen (1992:1514) och förordningen (1993:1066) om måttenheter, mätningar och mätdon. I.B Andra EG-rättsakter och svenska regler som införlivar dem Inom områdena för 77/313/EEG – mätsystem för andra vätskor än vatten och 71/319/EEG – mätare för andra vätskor än vatten – bedriver SWEDAC marknadskontroll enligt 1994:20. Inom områdena för 75/106/EEG, 76/211/EEG och 80/232/EEG som alla reglerar färdigförpackningar efter volym eller vikt bedriver SWEDAC marknadskontroll enligt 2003:1 och 1993:18. I.C Produktområden inom vilka det enligt rent nationella regler bedrivs marknadskontroll Ädelmetaller regleras i lagen (1999:779) och förordningen (1999:780) om handel med ädelarbeten. Även de svenska rättsakter som listas under I.B innehåller omfattande nationella regler. I.D Kända framtida ändringar av regelverket som väntas påverka marknadskontroll Ett paraplydirektiv (det s.k. MID) för tio mätinstrumentområden (00/04/EG) har just trätt i kraft. Det kan medföra omfattande utökat ansvar för SWEDAC. I.E Produktområdena berörs av avtal med tredje land II Samarbete med andra myndigheter Ett nära samarbete i tillsyn äger rum mellan SWEDAC och och kommunerna om färdigförpackade varor. Pro- jektsamarbete har lett till synergieffekter. III Arbetsformer i marknadskontrollen När det gäller vågar, bensinpumpar och färdigförpackade varor upphandlas kontrollen av ackrediterade provnings- och kontroll- organ med spridning på regional nivå. Både löpande projekt och insatser vid särskilda behov tillgodoses. sker en större riks- omfattande kontroll av ett produktområde inom legal metrologi. På ädelmetallområdet kontrollerar SWEDAC centralt området med hjälp av inhyrd provningspersonal från kontrollorgan. Insat- serna sker både hos tillverkare, importörer, grossister och försälj- ningsställen. Det upplevs som svårt att åstadkomma en geografiskt heltäckande kontroll. Inför varje kontrollprojekt görs inom områ- dena en analys av hur resurserna på bästa sätt används för att mini- mera risker för att konsumenter får undermängder/underhalter och för osund konkurrens mellan handlare. SWEDAC anordnar vid behov utbildning av kontrollanter. Årliga erfarenhetsåterförings- möten hålls med de ackrediterade organen som utför omverifiering och som också ska rapportera till SWEDAC om de i periodisk kontroll upptäcker fel som bör uppmärksammas i marknads- kontrollen. De företag som utför omverifiering är andra företag än de som utför marknadskontroll. Inom området legal mätteknik görs i genomsnitt 150 kontroller . Utifrån dessa upprättas cirka 50 ärenden där åtgärder vidtas. av dessa ärenden utmynnar i förbud med vite. Generella siffror kan inte ges på ädelmetallområdet eftersom det är så nytt. gjordes kontroll av cirka 3 000 föremål med avseende på stämplar och finhalt hos 50 näringsidkare. Åtgärder vidtogs på 11 ställen. Endast ett förbud har utfärdats. Det europeiska samarbetet på mätområdet sker i samarbetsorga- nisationen WELMEC. Det finns även ett väl fungerande samarbete i . Internationellt samarbete på ädelmetallområdet äger rum inom ramen för Ädelmetallkonventionen. Värdet av varor som säljs efter vikt/förpackningar och som omfat- tas av föreskrifter för icke automatiska vågar beräknas uppgå till . Det finns inga siffror tillgängliga för färdigförpackningar, mätare eller ädelmetallarbeten. Utom för de tillverkare som registrerat namnstämpel för ädel- metall finns inget naturligt sätt att få överblick över utbudet på marknaden rörande ädelmetaller. Den löpande dialogen med till- verkare ger viss information, men skulle kunna utvecklas. Behovet av marknadskontroll är stort inom ädelmetallområdet eftersom verksamheten är ny och kunskapen om lagstiftningen låg. Både när det gäller ädelmetaller och vågar kan kontroll i laboratorium behö- vas för att komplettera okulärbesiktning. V Resursåtgång och finansiering De resurser som används inom mätområdet för inköp av mark- nadskontrolltjänster (fälttillsyn) uppgår i genomsnitt till . Motsvarande summa för ädelmetaller är . I genomsnitt arbetar två personer heltid på verket med den sektorsbaserade marknadskontrollen. Den sammanlagda kostnaden är med rese- och övriga kostnader inkluderat. För att uppnå en godtagbar nivå behövs en viss ökning (). Ökningen bedöms kunna rymmas inom det befintliga avgiftsuttaget. Beroende på hur MID-direktivet genom- förs i kan det dessutom behövas ytterligare resurser. SWEDAC:s tillsyn är avgiftsfinansierad. En särskild plombe- ringsavgift tas ut i samband med föreskriven kontroll av vågar och bränslemätare (3,). Inom ädelmetallområdet tas en avgift om /år ut från tillverkare och importörer som, om de vill stämpla ädelmetallarbeten, är skyldiga att registrera sig (). har kontrolltjänsterna upphandlats men SWEDAC bedömer att en kontrollant som är anställd direkt av myndigheten skulle kunna utföra arbetet till en lägre kostnad och dessutom upprätthålla en direktkontakt mellan myndigheten och tillsynsobjekten. Myndighetens kostnader i den horisontella rollen som samord- nande för marknadskontroll är anslagsfinansierad och uppgår till 0,9 miljoner. VI Synpunkter om mer effektiv marknadskontroll Ytterligare resurser behövs för förebyggande åtgär- der/informationsinsatser och för praktisk marknadskontroll (sär- skilt anställd kontrollant). I.A Direktiv enligt nya metoden eller liknande direktiv och svenska regler som införlivar dem 89/336/EEG om elektromagnetisk kompatibilitet är genomfört i lagen (1992:1512) och förordningen (1993:1067) om elektro- berörs när det gäller motorfordon och släpvagnar till dessa fordon, traktorer samt övrig elektrisk och elektronisk utrustning som är avsedd att användas i dessa fordon. I.B Andra EG-rättsakter och svenska regler som införlivar dem Följande regelverk berörs i huvudsak bara när det gäller återkallel- ser: (70/156/EEG om typgodkännande av motorfordon och släp- vagnar till dessa fordon genomförs i fordonslagen (2002:574) och fordonsförordningen (2002:925) samt VVFS 2003:22 om bilar och släpvagnar som dras av bilar 2002/24/EG om två- och trehjuliga motorfordon genomförs i VVFS 2003:23 om motorcyklar och släpvagnar som dras av motorcyklar och i VVFS 2003:24 om mopeder och släpvagnar som dras av mopeder.) I.C Produktområden inom vilka det enligt rent nationella regler bedrivs marknadskontroll VVFS 2003:21 reglerar cyklar, hästfordon och sparkstöttingar. I.D Kända framtida ändringar av regelverket som väntas påverka marknadskontroll 70/156/EEG om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon håller på att revideras. Det är möjligt att direktivet efter ändringen kommer att innehålla regler om återkallelser. Ansvaret för ett antal direktiv, varav direktiv /14/EG om bul- ler i miljön från utrustning som är avsedd att användas utomhus är eventuellt på väg att överföras från till . Detsamma gäller direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin. Det allmänna produktsäkerhetsdirektivets genomförande inne- bär att tillsynen måste bedrivas systematiskt och därmed att en ny verksamhet bör byggas upp. I.E Området berörs av avtal mellan EG och tredje land II Samarbete med andra myndigheter III Arbetsformer i marknadskontrollen Fordonsreglerna omfattas inte av marknadskontroll eftersom direktiven endast innehåller regler om bevis om överensstämmelse kopplat till tillverkarens produktion och reglerar inte vad som hän- der med redan levererade produkter som inte uppfyller kraven. Verket kommer dock för rättsakterna under I.B att beröras av det allmänna produktsäkerhetsdirektivet genom återkallelseregler. Direktivet 2000/14/EG (buller från utomhusutrustning), som väntas övertas av verket, innehåller direkta marknadskontrollkrav. Ett behov av marknadskontroll torde även uppstå för nationellt reglerade produkter och för t.ex. reservdelar. Marknadskontroll- verksamheten har inte kommit igång. Det måste utarbetas rutiner med tillverkare/importörer när det gäller bl.a. återkallelser av pro- dukter. I 5 till 10 ärenden har allmänheten vänt sig till verket och ifrågasatt säkerheten hos fordon. Ärendena har inte gett anled- ning att gå vidare till konsumentombudsmannen. Det finns inom verkets område utvecklade rutiner för skaderapportering. IV Beskrivning av produktområdets karaktäristika Produktområdet är omfattande ur omsättningsmässig synvinkel. När det gäller cyklar och fordonskomponenter innebär det svå- righeter att få överblick över hur produkterna sätts på marknaden. Det behövs i de allra flesta fall provning för att kontrollera om produkterna uppfyller kraven. V Resursåtgång och finansiering finansieras marknadskontrollen/tillsynen via verkets myndig- hetsanslag och kostnaden uppgår till högst . En uppskattning av resurser som den nya lagstiftningen kommer att kräva är minst en årsarbetskraft för att hantera återkallelser, pro- duktsäkerhet inom oreglerade områden samt medel till provning av produkter. I ett inledande skede uppskattas kostnaden till cirka 1,1 Om verket tar över ansvar för buller från utrust- ning avsedd att användas utomhus och för vissa bränslen från , vilket diskuteras, måste en ny marknadskon- trollaktivitet byggas upp. Kostnaden går inte att bedöma och finansieringen är oklar. VI Synpunkter om mer effektiv marknadskontroll Verket har saknat regler om hur återkallelser ska hanteras och har inget grepp om hur vanligt det är med återkallelser av fordon där tillverkaren konstaterat att produkten har brister som måste åtgärdas. Myndigheter och näringslivsorgan m.fl. som deltagit med representanter i möten anordnade av utredningen 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital- TV. 40.Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. 42.Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. 43.Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 44.Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. 45.Nationaldagen – ny helgdag. 46.Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. 47.Näringslivet och förtroendet. 48.Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag. 49.Engagemang, mångfald och integra tion. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. 50.Skolans ansvar för kränkningar av elever. 51.Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. 52.Samhällets behov av betaltjänster. 53.Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. – organisation för strategi och genomförande. 55.Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. 56.E-tjänster för alla. 57.Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . Nationaldagen – ny helgdag. [45] Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. [46] Näringslivet och förtroendet. Kategorisering och integration. Om före- ställda identiteter i politik, forskning, media, och vardag. Engagemang, mångfald och integration. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. Från klassificering till urval. En översyn av . Informera om samhällets säkerhet. [25] Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. [32] . Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. [3] Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. [12] Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta Genetik, integritet och etik. [20] Handikappolitisk samordning – organisation för strategi och genom- förande. Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. [2] ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till 2003/04. Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [19] Från verksförordning till myndighets- [23] Hyressättning av vissa ändamåls- Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. [36] Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. E-tjänster för alla. Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Tre vägar till den öppna högskolan. [29] Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Utan timplan – med målen i sikte. [35] Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. [42] Skolans ansvar för kränkningar av elever. Vem får vara med?