sou · GSB379 · 2005-01-01 00:00:00 — För att dessa ska komma hela samhället till nytta behövs en samlad utvärdering av de lokala in- vesteringsprogrammen.6 gav UCER () vid i uppdrag att göra en förstudie inför utvärderingen av LIP7. Utifrån de förslag UCER presenterade i sin rapport har lagt ut ett tiotal utvärderingsuppdrag till sakkunniga organ och ytterligare utvärde- ringsprojekt kommer att påbörjas under 20048. Förutom de utvärderingar som initierats av har andra instanser tagit initiativ till utvärderingar av LIP, bl.a. Riks- dagens revisorer som har granskat den första beslutsomgången och lokala (kommunala) utvärderingar av LIP som har genomförts i bl.a. och . Kunskapsförmedling och information är centralt i samband med utvär- deringen av lokala investeringsprogram. Det gäller dels återföring av kunskaper till kommuner och projektägare som arbetar med investe- ringsprogram, dels till myndigheter och regering. Dessutom behövs information som riktar sig till en bredare målgrupp. 7Hauberger m.fl. (2002) Lokala investeringsprogram – en förstudie inför utvärderingen. 8Utvärderare har bl.a. varit , UCER vid , Våt- markscentrum vid och i samarbete med . Intressanta exempel och inspirationskällor ekologisk hållbarhet () kommer att ha en viktig roll i informationen kring utvärderingen.9 är en statlig myndighet som inrättades 1999 i syfte att rapportera miljöeffekter, goda exempel och forskningsrön samt att öka samverkan mellan offentlig sektor, forskning och företag. har uppdraget att följa utvärderingsarbetet av LIP och åter- föra resultaten till kommuner och projektägare och förmedla infor- mation om utvärderingar till myndigheter, forskare och andra intres- serade. ska fungera som ett stöd till intresserade kommuner, bl.a. i att finna lämpliga samarbetspartner och efterfrågad kunskap. har tolv anställda och är placerat i . De lokala investeringsprogrammen, är i likhet med de lokala ut- vecklingsavtalen, i finansiell mening en begränsad statlig satsning på projekt som i huvudsak genomförs på nivå. Den omfattar ett stort antal projekt med skiftande innehåll och utgår såväl konkret lokal verksamhet som utifrån stora och övergripande mål. En förstudie inför utvärderingen av lokala investeringspro- gram genomfördes av utvärderingsforskare vid . Ansvaret för att initiera och planera de samlade utvärderingarna åvilar en statlig myndighet, , som i sin tur lagt ut utvärderingsuppdrag på externa organ som innehar för det utvär- derade relevant sak- eller metodkunskap. Därutöver tillkommer utvärderingar initierade av andra huvudmän. Ansvaret för kunskaps- och erfarenhetsspridning är i sin tur förlagt till det relativt nystartade statliga institutet som har i uppdrag att följa och rapportera utvärderingsarbetet med LIP. Utvärderingen av LIP påbörjades när förmedlingen av medel genom LIP avslutades. finns dock ett etablerat kunskapscenter () som kan bidra med stöd och er- farenheter under arbetet med klimatinvesteringsprogrammen. 10Informationen bygger på material från IEHs hemsida Intressanta exempel och inspirationskällor För en jämförelse av ett nationellt utvärderingsprogram för stor- stadspolitiska insatser och av hur man har byggt strukturer för en kunskapsuppbyggnad på politikområdet flyttar vi blicken mot gles- bygden. Hur har man anrikat kunskap och organiserat utvärderingar av frågor som berör glesbygden och dess speciella förutsättningar? är en analys- och utredningsmyndighet som har begränsade geografiska områden att bevaka. Likheter med mot- svarande avgränsning som görs inom storstadspolitiken till stor- stadsregioner, och till den tvärsektoriella ansats det innebär att greppa över flera politikområdes återverkningar på ett specifikt geografiskt område, gör det intressant att se hur man har struktu- rerat en kunskapsuppbyggnad och utvärdering av glesbygdsfrågor. Genom att pröva att byta ut glesbygd mot storstad kan man dra vissa intressanta paralleller. tillskapades 1991 för att utveckla det arbete som påbörjats av den statliga glesbygdsdelegationen. är en analys- och utredningsmyndighet som följer och rapporterar om utvecklingen i landets glesbygder, landsbygder och skärgårdsområden. Verket arbetar på uppdrag av regeringen och sorterar under . Verket är placerat i och har drygt 30 anställda. uppdrag är verka för goda levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter för glesbygds- och landsbygdsbefolk- ningen med tyngdpunkten i skogslänen inre delar och i skärgårds- områdena.13 Verket ska tillföra kunskap om de speciella förutsätt- ningar som gäller för dessa områden med avseende på befolkning, arbetsmarknad, utbildning, infrastruktur och service. Kunskapsför- medlingen sker genom medverkan i olika arbetsgrupper, samarbete med statliga myndigheter och bolag, regionala organ och kommuner. Verket skall vidare verka för sektorssamordning av centrala myn- digheter och statliga bolag inom sitt verksamhetsområde, bedriva analys och utredningsverksamhet samt genomföra central uppföljning och utvärdering av insatser i glesbygden. Verket är en förvaltnings- myndighet för gemenskapsinitiativet Leader+ (jmf ). 11Information om är hämtat från verkets hemsida 12Glesbygdsdelegationen hade tillsatts 1977 i syfte att samordna statens stödinsatser i gles- bygden. Delegationen var en liten organisation i och bedrev projektverk- samheter. Intressanta exempel och inspirationskällor leds av en generaldirektören och består av fyra enheter; utvecklingsenheten, analysenheten, informationsenheten och den administrativa enheten. Analysenheten har ett övergripande ansvar för att ta fram aktuell statistik, utredningar och analyser av utvecklingen i hela landets gles- och landsbygder. Den ansvarar även för en löpande bevakning av nationell och internationell forskning i synnerhet med inriktning på landsbygds- och regionalforskning. Forskningsbevakning används även som instrument för att identifiera trender i samhällsutveck- lingen. följer och sprider aktuell forskning som rör gles- och landsbygdsfrågor med stöd av verkets vetenskapliga råd. Hos och ligger analys- och utvärde- ringsfunktioner som en enhet i linjeorganisationen. I har man tillskapat ett Expertcenter i storstadsfrågor; Dutch , vilket är en samverkan mellan stat och kommun, införlivat under motsvarande det svenska Inrikesdeparte- mentet. Här har man betonat det praktiska stödet till kommuner i form av att tillhandahålla kunskap och erfarenheter samt bistå med praktiskt erfarna konsulter. På en studieresa till gavs vi möjlighet att få en inblick i holländsk urbanpolitik och möta representanter från och ta del av deras arbete. Dutch (DUEC) har tillkommit på initiativ av The Ministry of the Interior and Kingdom Relations vilket är ett av tretton departement under den holländska regeringen. En av departementets huvuduppgifter är att koordinera den holländska urbanpolitiken. DUEC etablerades i en samverkan mellan 25 städer och nio departement. Centrets syfte är att samla, berika och sprida kunskap om urban politik i och det övriga och på det viset erbjuda stöd till kommuner som har problem med att genomföra önskade insatser. DUEC tillhandahåller en kunskapsbas i form av ett bibliotek och databas på nätet och har en servicefunktion till alla städer i frågor. De kan ge tips på framgångsrika projekt och goda exempel 14 Mer information om Dutch kan du hitta på Intressanta exempel och inspirationskällor samt har möjlighet att ge en kvalificerad hänvisning via sin helpdesk (vilket de har som målsättning att göra ). DUEC publicerar rapporter och arrangerar konferenser och seminarier inom diverse kunskapsområden. Centret bedriver ingen egen forskning eller utvärdering men koordinerar och initierar forskning i stor- stadsfrågor vars genomförande är förlagt till högskolor och univer- sitet. Man prioriterar temaforskning. Centret önskar samarbeta med andra kunskaps och forskningsinstitut samt stora städer på andra håll i bl.a. i syfte att visa och dela erfarenheter av framgångsrika projekt. Förutom att samla och sprida kunskap och erfarenheter har ett expertteam utsetts. Teamet består av experter inom urban politik främst från statlig och (t.ex. f.d. polischef, f.d. statssekreterare på , borgmästare) som framförallt innehar en gedigen praktisk erfarenhet av att arbeta med storstadsrelaterade frågor. Teamet ger råd om hur man löser ett problem som uppstår i implementeringen av den urban politiken. Expertteamet arbetar bara på direkt uppdrag av en kommun. Utifrån sina olika specifika kunskaper och kommunens önskemål fungerar de som kvalificerat stöd för en kommun . De arbetar bara med frågor som inte på ett naturligt sätt hör hemma hos andra instanser eller organ. Att utforma en ung- domsplan eller omstrukturera ett industriområde är ett exempel på ett uppdrag som expertteamet har tagit på sig. De har i flera fall arbetat med att just utveckla strategier och handlingsplaner för att involvera och motivera berörda parter till samverkan i en gemensam fråga. Expertteamet har även till uppgift att identifiera problem- områden och uppmärksamma ansvariga instanser på detta. Teamets verksamhet är organiserat i projektform och varar fram till och med . Det skall utvärderas . DUEC är ett exempel på en samlad kraft som samlar och sprider kunskap och erfarenheter av storstadspolitiskt arbete. DUEC är en samverkansform mellan stat och kommun15. De tillhandahåller f.n. via expertteamet stöd till kommuner som har problem i det praktiska arbetet genom att de får konkret handledning av en erfaren prakti- ker/konsult på området. Att förmedla erfarenheter och kunskap via en personlig kontakt vilket innebär att någon betraktar situationen (problemet) utifrån i syfte att erbjuda konkreta råd för 15 Man bör dock observera att kommunernas lokala självstyrelse är mycket mindre långt- gående än i . Intressanta exempel och inspirationskällor hur problemet skall lösas, torde vara ett verksamt stöd i det fort- satta storstadsarbetet. Två arbetsgrupper vars uppdrag har en nära anknytning till utred- ningens arbete med förslag till ett nationellt utvärderingsprogram är Internationella gruppen, som har kartlagt internationellt erfaren- hetsutbyte, samt Huddingegruppen som lämnat ett förslag på meto- der och instrument för erfarenhets- och kunskapsspridning. Båda har redan presenterats i föregående kapitel, men presentationerna återkommer här i något utvidgad version. Regeringen gav i uppdrag att samordna en kartläggning av internationellt erfarenhetsutbyte inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen (Ju2003/4070/STO). Den Internationella gruppen bildades och uppdraget redovisades för . I en kartläggning av internationellt erfarenhetsutbyte konstaterar gruppen att det finns en uppsjö av aktörer och samverkanspartners i storstadsrelaterade frågor. Arbetsgruppen menar att en kartlägg- ning av storstädernas (, och ) interna- kontaktytor kan bidra till att stärka storstadspolitikens internationella erfarenhetsutbyte. De samverkansformer för erfarenhetsutbyte man redovisar är av regelbunden karaktär och har någon form av formaliserad relation mellan de samverkande parterna. Redovisningen omfattar även pro- jektsamverkan inom t.ex. EU och forskningsinriktat samarbete. Vissa organisationer har en tvärsektoriell ansats, t.ex. hållbar ut- veckling medan andra är begränsade till ett specifikt politikområde eller tema som t.ex. infrastruktur eller barnvänlighet. Arbetsgruppen prioriterar följande temaområden för internationell samverkan inom storstadspolitiska frågor: områdesutveckling, demokrati och delak- tighet, egen försörjning/tillväxt, skol- och språkutveckling, tryggt område, folkhälsa samt internationell migration. Förutom tillägget av det sista temaområdet sammanfaller prioriteringen med de mål- områden som definierats av Huddingegruppen17. Sammanställning utgörs således av internationella organisationer och nätverk som kan associeras till storstadssamarbete fördelat på 16Kan hämtas från storstadskansliets hemsida 17Huddingegruppen Ju2003/3863/STO Intressanta exempel och inspirationskällor mellanstatliga och mellankommunala organisationer och nätverk samt övriga nätverk, organisationer och projekt. kommuner och landsting uppges ha ett långt utvecklat internationellt samarbete via vänorter, vänregioner och projekt- partners i olika håll i världen. EU-samarbetet är en vidare ram för det kommunala och regionala utvecklingsarbetet. Sammanställningen redovisar möjliga samverkansorgan fördelat på de olika aktörerna. För att ge en bild av omfattningen anges nedan antalet exempel som redovisats vid varje aktör (siffran inom parentes). Utöver detta illustreras en mångfald av teman, infallsvinklar och samverkansformer i detta rika material. kommuns samarbete (10) kommuns samarbete (7) kommuns samarbete (15) Samarbete genom och (12) Samarbete mellan regioner (16) Organisationer med individuella kommun/stadsmedlemmar (65) Nordiskt respektive Östersjösamarbete (8) Mellanstatligt samarbete (16) Regionalt mellanstatligt samarbete (11) Storstadsrelaterat samarbete i Europeiska unionen (drygt 50) Forskningssamarbete och andra nätverk (30) Huddingegruppens arbete sammanfattades kort under föregående kapitel, men återkommer här i en något utvidgad version. kommun beviljades medel av Regeringen för att leda en arbetsgrupp med uppgift att lämna förslag till verktyg och instrument för ett nationellt erfarenhets- och kunskapsutbyte inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen (Ju2003/3863/STO). Arbetsgruppen har bestått av representanter från kommuner, centrala myndigheter och och de presenterade sitt förslag . Uppdraget har avgränsats till att omfatta det arbete som görs i stadsdelar med lokala utvecklingsavtal och de insatser som görs inom ramen för dessa avtal. Intressanta exempel och inspirationskällor Arbetsgruppens förslag på metoder och instrument för nationellt erfarenhetsutbyte kan sammanfattas i följande punkter: (1) Aktiva informationsinsatser ska göras via befintliga kanaler och forum (2) En webbplats med databas ska upprättas (3) Seminarier och kon- ferenser ska anordnas (4) Nätverk för storstadsarbete ska bildas och upprätthållas (5) En skriftserie ska publiceras. Arbetsgruppen har definierat följande målområde för kunskaps och erfarenhetsspridningen; områdesutveckling, demokrati och del- aktighet, egen försörjning/tillväxt, skol- och språkutveckling, tryggt område samt folkhälsa. Integration och jämställdhet ingår som över- gripande teman i samtliga målområden. Arbetsgruppen formulerar två övergripande mål för erfarenhets- och kunskapsspridningen; Att möjliggöra att de gjorda erfarenheter- na och kunskaperna görs tillgängliga för (1) kommuner, myndig- heter och de yrkesgrupper som kan tänkas använda resultaten i sitt eget utvecklingsarbete (2) för forskning. Strategier för kunskaps- och erfarenhetsspridningen anges vara att anpassa, tillgängliggöra, involvera och engagera. Arbetsgruppen definierar dessutom primära och sekundära målgrupper inom stat, kommun, samverkande organisationer, forskarvärlden, yrkesverk- samma, intresseorganisationer och massmedia. Förslaget avslutas med följande rekommendation: Arbetsgruppen har valt att inte ta ställning till vem/vilka som bör driva arbetet med erfarenhetsspridning vidare eller i vilka former. Det finns legitima skäl för samtliga inblandade att se till att erfarenheterna och kunskaperna från det gjorda arbetet tillvaratas. En förstudie bör göras för en noggrannare beräkning av kostnader och resursbehov samt klar- lägga ansvars- och rollfördelning för ett erfarenhets- och kunskaps- arbete. Förstudien bör samordnas med det förslag om ett program för nationell utvärdering av insatser inom storstadsarbetet, som den särskilda utredaren ska presentera våren 2004.18 (s. 10) 18 kommun (2004) Förslag till ett nationellt erfarenhets- och kunskapsutbyte inom ramen för storstadsarbetet. 7Förslag till ett nationellt utvärderingsprogram Vårt uppdrag i detta delbetänkande är att lämna ett förslag på ett långsiktigt nationellt utvärderingsprogram för lokala utvecklings- avtal. Förslaget ska ses som ett led i politikområdets kunskapsupp- byggnad och trygga kvalitetssäkring av utvecklingsarbetet (Direktiv 2003:136). Förslaget skall beakta relevant kompetens inom de om- råden som är av betydelse för det lokala utvecklingsarbetet. urban politik (IUUP) Vi föreslår inrättande av ett institut med en tvärpolitisk och tvär- sektoriell inriktning på utvärdering av urban politik, här benämnt urban politik (IUUP) eller on . Med utgångspunkt från det underlag som presenteras i detta del- betänkande föreslår vi att institutet inrättas som ett separat och oberoende statligt institut. Syftet är att säkerställa en långsiktig struktur för utvärdering, tillvaratagande av erfarenheter och befräm- jande av kunskapsuppbyggnad inom det politikområdet. Institutet bör vara sektorsövergripande med tvärvetenskaplig inrikt- ning för att kunna möta utvärderingsbehov från ett fält som över- ett flertal politik- och sakområden. Utvärderingsprogram- met tar sin utgångspunkt i de lokala utvecklingsavtalen, dock utan att på vara knutet till avtalen i sig eller till något speci- fikt program/målområde. Institutet bör bygga på en bred för- ankring som inledningsvis omfattar flera av de aktörer som med- verkar och har medverkat i de lokala utvecklingsavtalen. Förslag till ett nationellt utvärderingsprogram En grundläggande förutsättning för att detta institut ska kunna utgöra ett vitalt inslag i kunskapsutvecklingen på politikområdet är långsiktighet. En tydlig och fast struktur bör utvecklas utifrån en konkret kärna bestående av tillsvidareanställd personal med forsk- ningsbaserad utvärderingskompetens. Genom att koppla institutet till en stimulerande och kunskapsbyggande miljö ökar förutsätt- ningarna för ett kvalitativt arbete med utvärderingar. Om institutet exempelvis samlokaliseras med annat lämpligt institut eller lärosäte medför detta även vinster bl.a. i form av ett kunskapsbefrämjande utbyte och delade administrationskostnader. Institutet ska på uppdrag av styrelsen initiera, planera och koordi- nera utvärdering och forskningsinsatser på området urban politik, samt fungera som en kunskapsbas i kontakt med intressenter på olika nivåer, från lokal till internationell nivå. Institutets uppgifter kan översiktligt beskrivas utifrån en rad stöd- ord: Samla och koordinera, utvärdera, stödja och främja, bygga kun- skap, göra omvärldsanalyser respektive sprida erfarenheter och kunskap. Samtliga aktiviteter förutsätter en nära samverkan med en rad aktörer och nätverk i syfte att tillvarata befintlig kunskap. Utvär- deringsprogrammet rör sig mellan två kompetensområden, dels ut- värderingskompetens och dels sakkompetens. Mellan dessa bör det finnas en lämplig balans för att få en kvalitativt god kunskapsbas. Samla och koordinera olika kunskapskällor inom sakområdet I institutets uppdrag ligger i ett första steg att samla in, systema- tisera, tematisera, sammanfatta och förmedla befintliga studier och forskarrön på området. Detta kan ses som en del i upprättandet av en basreferens med överblick över den kunskapsproduktion som är angelägen för området, men också som en grundläggande del i ut- vecklandet av ny kunskap. Här är det angeläget med en kvalificerad forskningsbaserad kompetens för att utföra analyser som ansluter till befintlig aktuell forskning eller som bidrar till ny teoribildning. En annan del av denna basreferens är uppgiften att utveckla och förbättra kunskapen inom politikområdet genom löpande bevak- Förslag till ett nationellt utvärderingsprogram ning, analys och rapportering av skeenden som är relevanta för politikområdet i syfte att kunna upptäcka och förstå tendenser i utvecklingen. Här ingår omvärldsanalyser på såväl lokal, regional, nationell som internationell basis. Den internationella gruppen1 har i sin kartläggning av inter- nationellt erfarenhetsutbyte inom ramen för de lokala utvecklings- avtalen presenterat en betydande mängd av aktörer och samver- kanspartners i storstadsrelaterade frågor. Institutets uppdrag bör i första hand inriktas på att medverka i utbytet av erfarenheter av utvärdering och forskning på det storstadspolitiska området via be- fintliga nätverk och organisationer för urban forskning och utveck- ling, t.ex Euricur, i , Dutch i m.fl. Institutet bör också tillhandahålla och förmedla statistiskt under- lag som är aktuellt för politikområdet och kunna erbjuda stöd i att analysera ett sådant material. Samverkan bör här inledningsvis ske med för att i möjligaste mån kunna utgå från befintliga statistiska system, som exempelvis STATIV. Eftersom det specifika med detta utvärderingsinstitut är den tvär- sektoriella profil som genomsyrar arbetet, tillmäts den överblickande och samordnande funktionen stor betydelse. är det ange- läget att tillvarata den kunskap och områdesspecifika spetskompe- tens som redan finns inom olika sakområden. Detta utgör en värde- full grundpelare för den övergripande analys som efterfrågas för att möta behoven inom detta tvärpolitiska område. 1 Regeringen gav i uppdrag att samordna en kartläggning av internationellt erfarenhetsutbyte inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen (Ju2003/4070/STO). Se vidare under kapitel 6. Förslag till ett nationellt utvärderingsprogram Använder och inventerar bl.a. befintlig kunskap och forskning från Utbyta och sprida kunskaper En viktig del i uppdraget är att aktivt bidra till utbyte och spridning av erfarenheter och kunskap. Detta kan exempelvis ske genom att stödja och bilda nätverk och anordna nätverksträffar, dialoger, seminarier och konferenser kring aktuella frågor. Ytterligare sätt är att erbjuda publiceringsmöjligheter för intressanta utvärderingar och forskarrön samt att erbjuda webb-baserad information. Institutet kan utgöra en lämplig plattform för att samordna de metoder och instrument för erfarenhets- och kunskapsutbyte som Huddinge- gruppen3 har föreslagit. 2ITPS (), IFAU (), IMS (metoder i socialt arbete). 3Huddinge kommun beviljades medel av Regeringen för att leda en arbetsgrupp med uppgift att lämna förslag till verktyg och instrument för ett nationellt erfarenhets- och kunskapsutbyte inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen (Ju2003/3863/STO). Se vidare under kapitel 6. Förslag till ett nationellt utvärderingsprogram Utvärderingarna är stommen i verksamheten och är avsedda att öka kunskapen om insatser inom politikområdet genom att kritiskt granska och analysera gjorda insatser. Detta genomförs dels genom att dra lärdom av genomförda storstadspolitiska insatser främst genom utvärderingar riktade till de lokala utvecklingsav- talen, dels genom att öka beredskapen för att fortlöpande genom- föra eller sammanställa utvärderingar av kommande aktiviteter in- om politikområdet. Institutet ska initiera och genomföra förstudier eller utvärde- ringar inom politikområdet, men även koordinera utvärderingar där uppdraget läggs på externa utvärderare. Den samordnande funk- tionen är här central och kan även omfatta stöd till nätverk för ex- terna eller lokala utvärderare som inte behöver vara direkt knutna till institutet. Utvärderare från olika kommuner och högskolor kan göra vinster av ett samordnat utvärderingsarbete t.ex. genom iden- tifiering av gemensamma jämförelsepunkter. Utveckla utvärderingskompetens och öka lärande I uppdraget ingår att fortlöpande utveckla utvärderingsmetodernas kvalitet, dels med inriktning på det interna arbetet, dels som en rådgivande funktion i förhållande till externa utvärderare och användare. Det senare kan innebära att göra program och insatser mer utvärderingsbara, bland annat genom att öka kunskapen om och tydliggöra olika möjligheter till utvärderingsdesigner. Institutet bör också verka för att en variation av metoder används och bevaka en tvärvetenskaplig ansats för utvärderingar. Utvärderingarna bör ha ambitionen att i olika grad omfatta tre moment: Kritiskt granska, vilket kan betraktas som en basfunktion i ut- värdering. Att göra en kvalificerad uppföljning, analysera och bedöma gentemot tydliga kriterier.