sou · GSB3126 · 2005-01-01 00:00:00 — Ett exempel är BolagsBolaget, ett paraplybolag, som låter bolagsbrukaren mark- nadsföra och sköta sin kärnverksamhet och mot en avgift sköter de administrativa uppgifterna åt brukaren. Sedan Kammarrätten prövat och godkänt att BolagsBolaget håller s.k. F-skattesedel för sina brukare trots att dessa driver sin egen verksamhet, har fler och fler brukare i hela landet anslutit sig till bolaget.8 BolagsBolagets affärsidé kopieras nu av andra, bl.a. med EU-stöd. Många är osäkra på vad som gäller för egenföretagare vid sjuk- dom och arbetslöshet. Det är svårare och mer omständligt för en egenföretagare än för en anställd att få ersättning från t.ex. A-kassa och sjukpenning och det finns fler undantagsregler för företagaren. 7Förenklingsutredningen (SOU 1999:28), Kontantmetod för småföretagare 8Adressen till BolagsBolagets hemsida är En slutsats är att de sociala skyddsnäten inte är i takt med tiden.9 Det är också fortfarande oklart hur reglerna för A-kassa eller sjukpenning ska fungera för t.ex. bemanningsföretag och Bolags- Bolagets brukare. Det behövs enkla former för nyföretagande och egen- verksamhet. Egenföretagarnas sociala skyddsnät bör för- bättras. Socialförsäkringssystemen bör vara likvärdiga och neutrala, oavsett om en person är egen företagare eller anställd. 7.3Finansiering av företag i tidiga skeden Problem med att ordna finansiering hindrar ofta entreprenörer och företagare att komma igång eller växa. Bankerna kräver ökade säkerheter för lån till företag och nystartare sedan förmånsrätts- reglerna ändrades. Bl.a. har nyföretagare inom mineralindustrin i Bergslagen beskrivit att problemet är extra stort för dem, eftersom det krävs större investeringar än i andra branscher innan affärs- verksamheten kan komma igång. Regeringen har i budgetpropositionen för föreslagit ett ökat långsiktigt finansiellt stöd till företagsidéer i tidiga skeden. Förslaget omfattar såväl såddkapital och lån som inkubatorverk- samhet. Men offentliga medel är inte hela lösningen för att få en starkare småföretagssektor. Företagen måste kunna stärka sin egen soliditet och göra sig oberoende av offentliga stöd. Vi föreslår att nystartade, mindre aktiebolag ska kunna göra fria avsättningar av vinstmedel till periodiseringsfond inom ramen sammanlagt för bolaget och den koncern bolaget tillhör. Detta innebär i korthet att bolaget kan tjäna utan att betala skatt. Härigenom minskar trycket att skaffa offentligt kapital eller banklån. Avsättningarna till periodiseringsfond undantar ingen skattebas då de senare återförs till beskattning vid det sjätte året. 9 Juristfirman , 2003, Arbetsrättsliga regler och avtalsvillkor för vissa arbets- tagare och egna företagare i och Ds 2003:27, Företagsformer och anställningsformer i förändring Aktiebolag bör få göra fria avsättningar till obeskattade reserver inom ramen . Avsättningen återförs till beskattning enligt dagens regler. Begränsad kreditgivning och dålig tillgång på externt riskkapital är en allvarlig flaskhals för tillväxt i vår region. Det är t.ex. betydligt svårare där än i landets tillväxtregioner att få företagskrediter och lån för att bygga kommersiella lokaler eller bostäder. De nya förmånsrättsreglerna har ytterligare spätt på problemet. Både () och har tidigare på regeringens uppdrag studerat och lämnat förslag om ett statligt lånegarantisystem. har visat att medel ur den Europeiska regionala ut- vecklingsfonden under vissa förutsättningar kan användas som riskkapital. Så sker också i vissa EU-länder. En fördel med den modell som har föreslagit är att den ökar andelen regionalt riskkapital, vilket i sin tur ger de privata finansiärerna bättre möjlighet att sprida riskerna i sina kapitalplaceringar. Behovet av offentliga bidrag av traditionellt slag minskar också. Regeringen har i budgetpropositionen angett hur regionalpolitiska medel skulle kunna användas, inom ramen för EG:s strukturfonds- program, för särskilda regionala riskkapitalinsatser. Ett pilotprojekt kommer att starta, så snart regeringen har tagit beslut om det. Ett system med statliga lånegarantier för små och medelstora företag bör utredas ytterligare. Ett sådant komplement till normala företagskrediter förekommer allmänt i många länder inom EU. Regionalt riskkapital bör permanentas . 7.5Innovatörer, ungdomar och entreprenörskap Bättre support till innovatörer Det blir allt viktigare för samhället att kunna tillvarata alla idéer som kan leda till affärer och nya lönsamma företag. Både de stora industriföretagen och den offentliga sektorn har bidragit till den starka anställningskultur som råder i . Dessa har länge svarat för mycket stora delar av sysselsättningen. De har i första hand efterfrågat människors arbetskraft och lojalitet, inte deras idékraft och entreprenörskap. Innovationer är viktiga inslag i tillväxt- politiken. Innovationsprocesser startar hos kreativa individer, uppfinnare, innovatörer och entreprenörer och kan ge resultat om idéer fångas upp och försörjs med kompetens och kapital. Flertalet uppfinningar och innovationer kommer fram genom att människor ser nya affärsmöjligheter eller behov av att förbättra en tjänst, produkt eller produktionsprocess. I våra kommuner är nya idéer kanske färre, eftersom antalet människor och antalet kreativa möten är mindre och möjligheterna färre än i tillväxtregioner. Det saknas ofta företagartradition och den förhärskande kulturen inspirerar inte till att utveckla affärer av kreativa idéer. Men människor är inte till sin natur mindre innovativa och kreativa än på andra håll. En av kommunernas viktigaste uppgifter i utveck- lingsarbetet kan visa sig vara att inspirera och lotsa innovatörer och att påverka invånarnas attityder till företagande. Det finns stora förväntningar på att FoU ska generera fler företag. Men i universitets- och forskarvärlden är många ointresse- rade av att kommersialisera forskningsresultat. Kommersiella framgångar premieras dåligt. Många talar om att mer akademisk kompetens och forskningsresultat måste in i de små och medel- stora företagen. Vi tror också på det omvända synsättet, nämligen att universitet och högskolor ska vara bättre beredda att svara upp mot företagens behov av kompetens och hjälp för att t.ex. utveckla innovationer.10 10 Rapport om ungdomars intresse för uppfinningar. Kommuner, forskning och utbildning bör vara bättre redo att svara upp emot innovatörers och entreprenörers efter- frågan på support, kompetens m.m. Flera försök har gjorts att få in entreprenörskap och egen- företagande i skolundervisningen, dock utan större resultat. I gymnasieskolan i och finns exempel på hur innovationer, entreprenörskap och starta-eget-aktiviteter kan knytas ihop. Där är den nationella organisationen samhet och den lokala Samverkan skola/näringsliv aktiva. Vi rekommenderar skolförvaltningarna i de kommuner som saknar entreprenörskapsverksamhet för de unga, att söka förebilder och införa liknande verksamhet i sina skolor. har föreslagit att entreprenörsutbildning ska införas i landets skolor. Vi föreslår att detta följs upp med inslag i lärarutbildnings- programmen. I lärarutbildningen vid före- kommer detta redan. Därmed är utsikterna större att entre- prenörskap och företagande förs in på alla utbildningsnivåer, från grundskola till högskola. Vi har också träffat på Snilleblixtarna som är en organisation med aktiviteter för de yngsta i . Organisationen arrangerar mässor ute i landet och på i holm.11 Exempel på hur ungdomarnas och barnens engagemang kan uppmuntras är regionala initiativ som Communicare, HojTec, Forskarsexor, Flickor och teknik m.fl. Entreprenörskap och företagande bör vara ett obligatoriskt inslag i utbildningen för blivande lärare på landets lärarhögskolor. Inrätta uppfinnarverkstäder och inkubatorer för råd om företagande till skolungdom i kommunen. Ung Företagsamhet borde tillsammans med skolförvaltningarna kunna svara för huvudmannaskapet. 7.6Exempel på branscher med tillväxtpotential i vår region Marknaderna för miljö- och energiteknik växer mycket starkt överallt i världen. Utvecklingen drivs både av samhällets skärpta miljökrav och företagens ekonomiska överväganden. EU bidrar totalt med ca för satsningar inom miljö- och energisektorn i de nya medlemsländerna. Ytterligare medel kommer att avsättas . Sektorn är också prioriterad i biståndet till utvecklingsländer. De svenska företagen har hög kompetens och många finns med på marknaderna. Exporten ökar starkt och beräknas den uppgå till . Men flertalet företag inom miljö- och naturresurssektorn är små. Hälften av företagen har under tio anställda och har färre än 50 anställda. Företagen har en stark tillväxtpotential, men de har små individuella resurser för att bearbeta marknaderna och lansera sina produkter. har särskilda medel för att stimulera den svenska miljöteknikexporten. småföretagsprogram omfattar kostnadsfri information och råd om exportmarknader, mäss- aktiviteter m.m. samt personlig rådgivning till företag som förbereder exportsatsningar. Ett företag kan t.ex. få stöd till av de faktiska kostnaderna för en tjänst som exportsäljare eller assistent. erbjuder också små- och medelstora företag stöd i deras exportsatsningar i . Det sker inom ett tidsbegränsat program som finansieras med medel från den s.k. Östersjömiljard II. Det finns regionala nätverk för hållbar utveckling i praktiskt taget hela landet. () har fungerat som rikstäckande samordnare. Försök med export- främjande som gjorts på den regionala nivån har inte utnyttjat de nationella resurserna i särskilt hög grad. Om de regionala nätverken och samordnade sina resurser effektivare skulle man kunna nå bättre resultat. SIDA får disponera högst ur Östersjömiljard II för insatser inom miljö- och energiteknikområdena. Svenska företag har fått bidrag motsvarande högst av kostnaden för att demonstrera och testa modern miljö- och energiteknisk utrustning hos beställare i , , och . Parallellt med åtgärderna där har svenska leverantörer, oftast mindre företag, kunnat bygga referensanläggningar på nya marknader. Satsningen har haft ett stort marknadsföringsvärde för de berörda företagen. De nya medlemsländerna i EU får inte del av Östersjömiljarden. För DemoÖst återstår därför enbart marknaderna i och . Mer direkta insatser bör göras för att hjälpa de mindre företagen över exporttröskeln, vare sig de är renodlade miljöteknikföretag eller på annat sätt miljödrivna inom ramen för sin affärsidé. bereds ett förslag om att inrätta ett nationellt centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport, bl.a. för att samordna olika insatser på områdena. Tillsammans med de regionala miljönätverken bör anpassa sitt småföretagsprogram till företag i branschen. Företag som håller god produktstandard kan då informeras om marknader, exportförutsättningar m.m. och få exportutbildning och individuell coachning. Siktet ska vara att göra företagen beredda att pröva en exportsatsning, individuellt eller i samarbete med fler företag. De regionala nätverken för miljö- och energiteknik och bör förbättra samarbetet. bör fortsätta så länge Sidas anslag ur Östersjömiljarden räcker. En exportsatsning bör riktas direkt till små och medelstora företag i miljösektorn. 7.7Mäklare mellan marknaden och de mindre företagen De svenska företagens position på de internationella marknaderna för t.ex. miljö- och energiteknik skulle kunna vara starkare, sett till de mycket stora marknadspotentialerna och den kompetens före- tagen har. Vi tror att den svenska företagsstrukturen med ett fåtal stora koncerner och många mindre företag förklarar den relativt svaga positionen till detta. De största koncernerna är etablerade på de internationella marknaderna och kan tillhöra konsortier som fortlöpande har uppsikt över kundernas behov och preferenser. Vi har lärt oss mycket om detta av bl.a. Aero, som står i kontakt on-line med kunder, och medleverantörer i och utanför . Konsortiet tillverkar ett högteknologiskt system för dragkraft, ingående i en omfattande värdekedja. Utvecklingsarbetet och anpassningen till kundernas krav pågår ständigt. De mindre företagen i arbetar däremot ofta på en begränsad hemma-marknad eller som underleverantörer till en enstaka kund i konkurrens med andra leverantörer. De har små möjligheter att själva ha överblick över de externa marknaderna och att kunna reagera snabbt, särskilt om det är systemleveranser, snarare än enklare produkter som efterfrågas. Internationella kunders beställningar når ofta inte ens fram till småföretagen. De insatser som nationella och regionala aktörer gör för att främja export är framför allt utbudsorienterade. Ett företag som vill pröva att lansera sin produkt internationellt kan t.ex. få stöd via småföretagsprogram. Vi tror att många företag skulle stärka sin situation om de fick hjälp att utvidga sina marknader och utnyttja sin kompetens i fler kundrelationer. Däremot saknar vi operativa spanar- och mäklarfunktioner mellan marknaderna och företagen. Dessa skulle översätta kunders behov till affärs- möjligheter och bistå företag med att snabbt bilda nätverk för systemleveranser. Ett sådant nätverk skulle t.ex. kunna offerera vattenrening med komponenter, delsystem och kompetenser från tillverkare i flera branscher och kunskapsområden, t.ex. verkstad, , , styrsystem, energiförsörjning, drift och underhåll. Möjligheterna att bygga upp de funktioner vi efterlyser kommer att förstärkas genom de 30 nya tjänster för affärsfrämjande som ska placeras på de svenska utlandsrepresentationerna. Vi föreslår att UD, , och därutöver ska utarbeta förslag till marknads- och affärsmäklarfunktioner avsedda för de mindre företagen i landet. Den information som kan komma från marknaderna måste fångas upp på hemmaplan samt direktadresseras till företag. Informationen måste vara så konkret att företagen kan genomskåda affärsmöjligheterna och snabbt reagera på dessa. Det behövs funktioner för direkt och operativ spaning och mäklande av affärer för att de mindre företagen ska komma in på stora marknader. 8Kompetenskartering och funktionella nätverk Människor träffas ofta i sina traditionella branschföreningar, forskargrupper och liknande. De möts och får information i samma forum som alltid. Möten i funktionella nätverk ser ut på ett annat sätt. Där kan kompetenskarteringar ge underlag för olika aktörer inom företag, samhälle och forskning och utbildning att mötas och börja diskutera hur deras respektive kompetenser kan samman- föras. Därmed kan man generera nya utvecklingsidéer, betjäna varandra och bilda meningsfulla och intressanta samarbets- konstellationer. Karteringen syftar till att finna intressanta skärningspunkter mellan branscher och delbranscher som är representerade inom regionen. Det sägs ofta att svensk produktion måste inriktas på större FoU- och kunskapsinnehåll och att småföretagen i större utsträck- ning bör anställa akademiskt utbildade. Det är lätt att tro att bara forskningsintensiva företag, t.ex. inom medicin och bioteknik, har en framtid i och att företag som tillverkar enkla produkter är chanslösa. Bilden bör, enligt vår uppfattning, beskrivas mer nyanserat. Det är när avancerade kompetenser från olika områden möts, som innovationer, nischprodukter och specialkompetenser kan uppstå. Volymproduktion av t.ex. stålrör och kartong bygger på mycket högt uppdriven kompetens inom bl.a. materialteknik och processtyrning. Produktionen är kapitalintensiv och hårt rationaliserad. Sysselsättningen minskar och företagen möter stark konkurrens från låglöneländer. Men produkterna kan ingå i värde- kedjor eller värdestjärnor, dvs. system som bygger på att olika specialkompetenser sammanförs och även tar med kunden i systemdesignen. Stålrör kan t.ex. ingå i kundanpassade bevattnings- system, kartong i livsmedelsförpackningar med integrerade styr- signaler till mikrovågsugnen. Utsikterna att bevara kompetens och jobb mer långsiktigt i förbättras och vi får mer tid att anpassa oss till strukturförändringar. Nedan följer tre beskrivningar av områden där vi bedömer att arbete med kompetenskarteringar och funktionella nätverk kan utveckla tillväxtnischer i vår region. Beskrivningarna avser livsmedelsbranschen, mineralnäringen och turistnäringen och ska ses som exempel. Det finns fler branscher i näringslivet inom vår region med goda förutsättningar att utvecklas på motsvarande sätt. Kompetenskartering kan identifiera funktionella nätverk och outnyttjade spetskompetenser och tillväxtmöjligheter. I korsvägarna mellan branscher och med stöd av forskning och utbildning kan verkliga nischkompetenser uppstå. Livsmedelsbranschen som finns representerad av ett stort antal både större och mindre företag, bedöms inte fullt ut ha tagit tillvara sin utvecklingspotential.12 Vi lät utföra en s.k. kompetenskartering för livsmedelsbranschen i . Karteringen omfattade branschen i vår region men inkluderade också ett antal större företag utanför denna. Den visade att de dominerande företagen i regionen finns inom bageri och dryckestillverkning. Det finns också ett stort antal små och medelstora företag i andra del- branscher inom livsmedels- och måltidsområdet.13 Storskalig produktion av bröd, öl, juice m.m. rationaliseras fortlöpande och kan bedrivas på många håll, så lokaliseringen och sysselsättningen är inte långsiktigt säker i regionen. Förutom den direkta produktkompetensen finns speciell kompetens som knyter an till bl.a. de hårda hygienkrav som ställs vid livsmedelshantering. Det gäller t.ex. processtyrning och produktflöden, transport- logistik och förpackningar. Det finns också andra intressanta specialiteter. Måltid och den utbildning och forskning kring 12Inno 2002, Omvärldsanalys – Tillväxtregionen , och 13Inno 2004, Goda idéer inför utvecklingen av en livsmedels- och måltids- region i världsklass måltidssensorik som finns i den numera välkända Restaurang- högskolan i , universitets campus i , är en särskilt intressant gren på det kompetensträd som karteringen visade. En iakttagelse var annars att livsmedelsforskningen för övrigt i regionen inte är särskilt starkt inriktad på områden som företagen där kan ha nytta av. Arbetet med olika aspekter av måltid och design som pågår i och grannkommunen , bl.a. i Restaurang- högskolan i och AB Måltidsupplevelser, fortsätter givetvis. Förpackningar och förpackningsdesign är viktiga utveck- lingsområden för Paper Province i med bl.a. stora kartongtillverkande företag, och i . Livsmedelsförpackningar är alltså exempel på en nisch med goda utsikter att bli verkligt konkurrens- kraftig. Mycket är däremot ogjort när det gäller att identifiera och sammanföra livsmedels- och måltidsaktörer med kompetensbärare inom t.ex. verkstads- och träindustrin och turistnäringen, som också är väl representerad i regionen. Dessa skulle sannolikt få en mängd nya impulser om kompetenskarteringar fullföljdes. En interimistisk arbetsgrupp har mäklat kontakter, delvis virtuellt, mellan ett antal insiktsfulla och engagerade deltagare från företag, samhälle och akademi. Arbetsgruppen kan ses som ett nätverk, referensgrupp och arena för idédiskussioner mellan personer ur många olika kompetenssfärer. De kan behöva träffas för att förstå varandras språk och verksamheter och se nyttan av att samarbeta. En vision för måltidsriket formuleras med konsumenten i fokus. Gruppen har diskuterat ett antal insats- områden, dvs. teman där det finns drivande och engagerade deltagare. Vartefter företagare och andra aktörer ser att de kan göra större vinster tillsammans än enskilt, startar självgående samarbets- aktiviteter med egna konkreta mål och handlingsplaner. Måltids- riket spänner över flera län och kan förändras över tiden, beroende på var idéer, drivkraft och viktiga kompetenser finns. Delegationen har varit motor och bekostat utredningar, konsult- stöd samt lednings- och sekretariatsfunktionen i arbetsgruppen. Måltidsriket befinner sig ännu i ett skede innan affärsnyttan har blivit tydlig. Vi tror att det är nödvändigt att offentliga eller andra samhällsaktörer bidrar finansiellt till att hålla aktiviteterna igång på det sätt som delegationen har gjort. Behovet av processutvecklare och processledare är påtagligt. Det krävs processledare - en motor för att hålla horisontella arbetsmöten igång. Det är rimligt att offentliga eller andra samhällsaktörer utvecklar och finansierar dessa aktiviteter. Efterfrågan på mineralnäringarnas produkter ökar mycket starkt på nya internationella marknader. Mot bakgrund av marknadspoten- tialerna och Bergslagsregionens rika förekomster av och industrimineral, antog vi att branscherna skulle ha nytillkomna kompetensbehov och lät inventera detta. Men representanter för branscher och företag uppgav att sysselsättning minskar fortlöpande och att företagen inte har några större rekryterings- problem. Därför såg man inte heller behov av utbildning på annan eller högre nivå . Man kunde dock peka på att företagen kan behöva enstaka specialkompetenser, t.ex. juridik och miljö- kunskap, som oftast kan köpas från konsulter.14 Kanske har branscherna sett alltför traditionellt bransch- avgränsat på framtidsutsikterna. Inte minst sett till marknaderna för t.ex. miljöteknik, där bl.a. industrimineral kan ingå, skulle kompetenskarteringar troligen kunna ge en mängd nya idéer om utvecklingsområden och kompetensnischer. I är mineralnäringen och den traditionsrika profilskapande. Men är näringsstrukturellt delvis unik i och tillhör en funktionell region som också omfattar grannkommuner i bergslagslänen. är Bergs- skolans huvudman. Mineralnäringen i och blir lätt osynliga, eftersom de regionala tillväxtprogrammen och offentliga aktörer i första hand uppmärksammar sina respektive länsprofiler samt egna företag och institutioner. 14 EuroFutures, , Studie av nuläge och framtida kompetensbehov inom gruv- industri, industrimineral, bergmaterial, stenindustri. Kompetenskartering för mineralnäringen skulle kunna visa intressanta utvecklingsmöjligheter. näringsprofil är ett tydligt exempel på behovet av att arbeta med funktionella definierade regioner. Alla RTP och de flesta kommunanalyser i vår region lyfter fram turistnäringen som en näring som kan växa och ge ökad syssel- sättning. Natur, gleshet, fiske, jakt, kultur och sport är exempel på attraktioner som lockar både svenska och utländska besökare. Turistnäringen kan också bidra till ökad livskvalitet för de bofasta. Fler affärer och restauranger, bättre lokaltrafik, rikare kulturliv, evenemang m.m. intresserar både boende och besökare. Turist- näringen kan skapa många arbetstillfällen och öka lönsamheten i många lokala företag. Turistföretagen är ofta små och behöver hjälp att skapa kontakter och göra sig synliga på marknaden. De regionala turistorganisationerna fyller till viss del denna funktion och kan också hjälpa företagen med kompetensutveckling. Många behöver utbildning om hur företag drivs och om möjligheter till marknadsanalyser, paketering av utbudet, marknadsföring, lån, riskkapital m.m. Turister och besökare bryr sig inte om länsgränser och kommungränser utan rör sig mellan besöksmål eller gör de saker som intresserar dem. Vi tror att mycket kunde vinnas på att näringen mer än arbetar gränsöverskridande och med funk- och kundorienterade inventeringar av människors intressen och syften med besöken. Fler teman för turism än de traditionella besöksmålen och evenemangen kan kanske komma fram via människor som inte är hemmablinda för resurser och möjligheter. Kan t.ex. de världsunika mineralerna i regionen exploateras turistiskt? Vad mer går att göra med t.ex. Sveafallen, veteranbilarna, ödemarkerna, de vita älgarna och rovdjuren? Både när det gäller att inventera och att paketera utbudet behövs samarbete över läns- och kommungränser. För att öka förståelsen för näringens utveckling behöver också kommunerna och turistföretagen samarbeta, liksom turistföretagen och näringslivet i övrigt. Problemet för de regionala turistorganisationerna är dock ofta att finansieringen är mycket