sou · GSB324d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Medföljarna har i vissa fall intervjuats utan särskilt protokoll tillsammans med den utsände när denne själv intervjuats. Intervjuerna i D.C. och i (FN-repre- sentationen resp. generalkonsulatet) gjordes , dvs. sent i utredningsarbetet. Utredningen valde därför att fokusera dessa intervjuer på medföljar/barntillsynsfrågor och avstod från vissa frågor i frågeformuläret som redan fick anses tillräckligt belysta. Detta framgår av sammanfattningen nedan. Bortfalls- uppgifterna som sådana bör över huvud taget tolkas med stor försiktighet. 2Sammanfattning och utredningens kommentarer till intervjusvaren – utsända Vad lockade Dig när du först sökte utlandstjänsten vid UD/Sida? Sammanfattning: De utsända sökte sig till utlandstjänsten p.g.a. ett starkt engagemang i internationella frågor, för att arbetsupp- gifterna verkade intressanta och för att det ligger en spänning i att få chansen att åka ut, ofta i förening med att de haft en passande utbildning. För Sida-anställda har biståndsarbetet på fältet en sär- skild dragningskraft. anför de utsända ytterligare motiv som att de bott utomlands under delar av uppväxten eller . Specialattachéerna ser ofta utlandsuppdraget i första hand som ett led i karriären på hemmaplan. Kommentar: De allra flesta i utlandstjänsten har börjat karriären tidigt, handläggarna direkt efter högskoleutbildning och assistent- erna efter gymnasieutbildning eller realskola. Svaren är typiska och de förväntade från bottenrekryterade tjänstemän. Svaren belyser en viktig aspekt, nämligen att lönefrågor och – i synnerhet – utlands- ersättningarna inte spelar någon central roll för yrkesvalet vid första anställningstillfället. Detta indikerar att anställningsvillkors- frågorna är sekundära när det gäller rekrytering till aspirantprogram m.m. inom RK och hos Sida. anställning ändras den attityden och vad gäller sidorekrytering av specialister har villkors- frågorna ofta – men inte alltid – en stor betydelse. Har Du varit utsänd förut och i så fall var? Sammanfattning: Av de intervjuade har de allra flesta varit utsända förut. Många av dem har varit utsända , till olika stationeringsorter. Av de UD-utsända hade merparten varit ute mer än 2 gånger. En dryg tredjedel hade varit ute mer än 4 gånger och den som hade varit ute längst hade varit ute på 9 posteringar före den nuvarande. Av Sida-personalen hade drygt hälften varit ute 3 eller fler gånger och en person hade varit ute i 6 omgångar. Specialattachéerna hade som regel inte varit stationerade utomlands på en ambassad tidigare, men vissa hade erfarenhet av annat slag av utlandstjänstgöring. Kommentar: Frågan har ställts i syfte att klargöra de intervjuades bakgrund och erfarenhet av utlandsvillkorssystemet med dess ersättningar och förmåner, däremot inte deras kunskaper. De utsändas erfarenhet av systemet får bedömas vara god. Antalet intervjuade är också förhållandevis stort jämfört med det totala antalet utsända. Detta innebär sammantaget att svaren i intervju- serien måste anses ha relevans som uttryck för de utsändas uppfattning. Hur fick Du just denna placering? Sammanfattning: Inom UD placerades man till i allmänhet på en utlandspost efter att ha anmält intresse på den interna bemanningslistan i ett s.k. önskemålsformulär. En del svarande från UD påpekar särskilt att de fått sitt förstahandsval på listan. använder UD ett datoriserat bemanningssystem baserat på öppna sökförfaranden. Inom Sida tillämpas i huvudsak intern intresseanmälan. Flera UD- och Sida-anställda säger att de blivit uppmanande att anmäla sitt intresse för en viss placering. Få har däremot upplevt ett tvång i samband med en utlandsstation- ering. Bland specialister är det vanligaste att de får ett utlands- uppdrag genom ett ansökningsförfarande. Bortfall: 2. (Frågan ej ställd i och .) Kommentar: UD:s tjänstemän, bortsett från specialisterna, har för- flyttningsplikt inskriven i anställningsavtalen. Så är det inte inom Sida, men Sidas tjänstemän – och personalavdelningen – har uppfatt- ningen att förflyttningsplikten lagts fast . Plikten finns där som ett arbetsgivarinstrument, men både UD och Sida strävar efter att i högsta möjliga utsträckning bemanna utlandsuppdragen på frivillighetens grund. Förflyttningsplikten verkar ha en djup förankring i diplomatkårens kultur – man bör inte säga nej till erbjudande om uppdrag i mindre attraktiva länder mer än någon enstaka gång, är ett vanligt påstående bland diplomaterna. Samma förhållningssätt finns också inom Sida. Specialattachéerna får nor- malt möjlighet att tjänstgöra ute bara en gång. De söker med få undantag sina anställningar. Vilka fördelar ser Du med placeringen här? Sammanfattning: Genomgående, med något enstaka undantag, upplevs arbetsuppgifterna på stationeringsorten som kvalificerade, självständiga, intressanta och utvecklande. De som arbetar på representationerna i och lyfter fram den multi- laterala aspekten. Till detta fogas ofta diverse fördelar med resp. ort och i många fall anförs att familjelivet fungerar bra och att barnen har bra skolor och får en internationell uppväxt osv. Kommentar: I det här intervjublocket riktas inte frågorna mot de ekonomiska förhållandena utan mot utlandstjänsten i allmänhet. Det kan bidra till att arbetsuppgifterna och förhållandena för familjen får stort utrymme i svaren. Vilka nackdelar ser Du med placeringen här? Sammanfattning: Långa arbetsdagar och dessutom, särskilt på stora representationer vid FN och EU, en starkt händelse- styrd verksamhet framhålls av mer än hälften av de utsända. I övrigt framhålls en viss social isolering på orten, en off-sidekänsla gent- emot arbetet och kamraterna hemma samt avståndet till släkt och vänner i . Vidare tas aspekter som dåligt klimat, trafikens faror, kriminalitet, säkerhetsfrågor, hälsoproblem samt svårigheter för medföljare att få arbete m.m. upp. Ungefär var tionde av de utsända kan inte beskriva några nackdelar alls. Kommentar: Trots denna katalog av olika nackdelar är det ändå sällsynt med missnöje med arbetsuppgifterna eller möjligheterna att nå resultat i arbetet. Huvudintrycket är att de utsända anser att utlandstjänsten innebär betydligt mer fördelar än nackdelar. Vilken är Din nuvarande familjesituation? Sammanfattning: Familjesituation m.m. framgår av avsnitt 1. Tog Du reda på vilka ersättningar och förmåner som skulle tillämpas på Dig innan Du accepterade nuvarande tjänst? Sammanfattning: Av de utsända svarar tre av fyra nej på frågan, ofta med tillägg som att man tog reda på villkoren senare – när man fått tjänsten – eller att man visste att utlandsvillkoren var bra, t.ex. genom att man pratat med kolleger i kåren. Bland ja-svaren återfinns av naturliga skäl de som går på URA-kontrakt. Kommentar: Det är överraskande för en utomstående att utlands- villkorssystemet så allmänt (särskilt bland UD-anställda) anses ge så pass bra villkor att man åtar sig uppdrag utan att i förväg gå igenom de ekonomiska förutsättningarna i detalj. Uppdragen med- för ju ändock att man skall flytta till ett främmande land. Här kan anas en kultur eller ett slags underförstått kontrakt som innebär att den enskilde tjänstemannen skall underkasta sig förflyttning och att arbetsgivarens motprestation skall vara att välvilligt lösa ersättnings- och förmånsfrågor, tillhandahålla bostad och över huvud taget ta ett socialt ansvar. Grunden för det nya är däremot att arbetsgivare och arbetstagare skall sluta ett kontrakt beträffande de arbetsuppgifter och anställningsvillkor m.m. som skall gälla under utlandsstationeringen. Allmänt om utlandsvillkorssystemet – i stora drag Går Du på U-ALFA eller ? Sammanfattning: Av de intervjuade har 102 haft anställningsför- måner enligt U-ALFA och 10 enligt det s.k. . Hur ser Du på de ersättningar som U-ALFA resp. URA ger? Sammanfattning: Här finns en osäkerhet bland de intervjuade och bortfallet är också stort. Många känner inte ens till . Men ingen anser att URA är ett bättre avtal än U-ALFA ur ekonomisk synpunkt. Av de svarande anger 6 att U-ALFA är det bättre/klart bättre avtalet. Man tillägger ofta att U-ALFA är mer gynnsamt för barnfamiljer än URA. Bortfall: 40. (Frågan ej ställd i och .) Kommentar: Intervjuerna speglar ett intryck utredningen har fått även genom andra samtal, nämligen att s.a.s. har ett dåligt rykte, inte minst på UD, också bland dem som inte anser sig veta något om det. Det anses sämre. Detta speglar kanske också en tidigare period då man bl.a. från UD:s och fackens sida verkade för att det blivande inte skulle bli tillämpligt på utrikesförvaltningens och Sidas utsända. Hur ser Du på anställningsvillkoren här jämfört med dem i ? Sammanfattning: De allra flesta anser att villkoren är bättre eller mycket bättre vid utlandsstationering i den meningen att den egna/familjens ekonomi blir bättre. Några hävdar att ersättningarna ekonomiskt kompenserar för hela bortfallet av medföljarens hel- tidslön, några befarar att det kan bli ekonomiskt svårt att åter stationeras hemma i (det är en ekonomisk chock att komma hem), några framhåller möjligheterna att lägga undan pengar under utlandsvistelsen. Relativt många väger in att bostads- förmånen har ett värde i sig. Generellt förefaller enligt svaren ekonomin bli förhållandevis ännu bättre på vissa hardshiporter än i dyra huvudstäder (men även en del hardshiporter har höga priser). Barnfamiljer i vissa sådana dyra städer framhåller med styrka att de har svårt att klara barnpassningskostnaderna för småbarn. Bortfall: 3. Kommentar: Systemet skall vara väsentligen kostnadsneutralt vid en jämförelse mellan lön ute och lön hemma. Det är kärnan i merkostnadsprincipen. Men principer innehåller också att villkorssystemet skall ta hänsyn till den utsändes behov som offi- ciell företrädare för . Intervjuerna och andra samtal under- stryker den allmänna uppfattningen, som även företrädare för andra länders utrikesförvaltningar givit uttryck för, att ekonomin normalt är klart bättre under utlandsstationering. Bostadsstandar- den är också i allmänhet hög. Kategorin småbarnsföräldrar på dyrare orter samt de utsända som har en medföljare som förlorar en relativt hög inkomst under utlandsvistelsen förefaller under intervjuserien vara systemets förlorare i ekonomiskt avseende. Det finns dock anledning till försiktighet när det gäller den slutsatsen, utredningen har besökt fler dyrorter än som är helt representativt och dessutom är upplevelsen av vad som är dyrt rätt subjektiv och beroende av bl.a. konsumtionsmönster. Hur ter sig Dina ersättningar jämfört med de ersättningar som utsända från andra länder får? Sammanfattning: Fler än hälften av de som redovisat en upp- fattning påpekar att man normalt inte gör den här typen av jäm- förelser i det internationella umgänget och att man därför inte kan veta. Den andra hälften av respondenterna ger varierande svar. De svenska lönerna anses av de flesta utsända vara förhållandevis låga internationellt sett medan vissa utsända framhåller att bostads- förmånerna i det svenska systemet är förhållandevis bra i två avseenden – att bostaden är helt fri och att bostäderna har en bra standard m.m. – En del utsända framhåller att FN:s utsända har betydligt bättre anställningsvillkor, men framhålls av några få att det svenska systemet ändå är bättre, eftersom FN- systemet bygger på att den utsände måste anskaffa, utrusta och bekosta bostaden (fixa allt själv) på den nya stationeringsorten. Några påpekar att förmånen av 6 månaders föräldraledighet under en utlandsstationering är påfallande bra. Kommentar: Svaren präglas av en påfallande osäkerhet och ofta en upplevd brist på kunskap och bör därför tolkas med försiktighet. Det är förståeligt i och för sig att förmånsfrågor inte är ett ämne som man ofta talar om med utländska kollegor. Det finns ju också enligt utredningens mening – vilket en del utsända lyft fram i sina svar – många olika förhållanden som man måste beakta vid en länderjämförelse, t.ex. betydelsen av att länderna har olika skatte- och socialförsäkringssystem. Har utlandsersättningarna påverkat Dina val att arbeta utomlands eller Dina val beträffande stationeringsorter? Sammanfattning: Här svarar en mycket klar majoritet av de utsända nej. En liten del av dessa tillägger att ersättningarna kan ha en viss betydelse för val av stationeringsort. Bland de fåtaliga ja- sägarna finns på samma sätt några som framhåller att ersättningarna och förmånerna kan ha betydelse för val av stationeringsort. Kommentar: Svaren är här entydiga och stämmer med svaren på de inledande frågorna. Utlandsvillkorssystemet är ingen styrande fak- tor vare sig vid rekrytering eller vid senare beslut om bemanning av utlandsposteringarna. Detta är sannolikt en följd av att merkost- nadsprincipen som idé även avser att utjämna skillnader mellan orter och inte bara skillnaderna mellan de ekonomiska förhåll- andena i och på stationeringsorten. Redan av svaren på fråga 7 har framgått att de utsända a priori anser att utlandsvill- koren är bra. En framtidsfråga är om det kan finnas värden i att ha ett system för utlandsvillkor som har en mer styrande effekt vid bemanningsarbetet. Känner Du till någon kollega som lämnat UD/Sida p.g.a. brister i utlandsvillkoren? Sammanfattning: På denna fråga har inte någon enda utsänd givit ett jakande svar. Men däremot har av de svarande tillfogat att de känner kollegor som slutat p.g.a. låga hemmalöner och några få känner till fall där anställda inte åkt ut därför att medföljaren inte velat följa med ut p.g.a. egen karriär och/eller för att utlandsvill- koren då skulle bli otillräckliga. Både UD:s och Sidas utsända fram- håller i lika hög grad hemmalönerna som orsak till avhopp. Bortfall: 18. (Frågan ej ställd i och .) Kommentar: Det finns alltså inga belägg för att just utlands- villkoren skulle leda till avhopp från UD eller Sida. Utredningen har inte anledning att ge sig in i nivåfrågor vad gäller lönesättningen hemma inom UD, RK eller Sida. finns det givetvis beröringspunkter mellan lön och skattefria ersättningar under ett utlandsuppdrag. Den utsände är ju intresserad av det han/hon får ut netto, sitt konsumtionsutrymme. Utlandsvillkorssystemets delar – begriplighet Kan Du räkna ut de ersättningar Du är berättigad till? – Är det ett problem? Sammanfattning: De intervjuade har med något enstaka undantag svarat att de inte kan räkna ut sina ersättningar. har en klar majoritet av dem uppgett att detta inte är något problem för dem. Bortfall: 2. (Frågan ej ställd i och .) Kommentar: De utsända är i allmänhet inte särskilt intresserade av hur utlandstillägg m.m. är uppbyggda i detalj. Man noterar helt enkelt hur mycket som utbetalas netto och är nöjd så länge detta belopp ger en bra täckning för de kostnader som man upplever vara merkostnader pga. utlandsstationeringen. En sådan attityd är inte heller särskilt anmärkningsvärd; de flesta utsända är måhända mer engagerade i sitt arbete än i administrativa bestämmelser. Är den information om ersättningarna som Du får, direkt i lönespecifikationen eller genom annan skriftlig information från arbetsgivaren (facket eller kollegor) bra? Sammanfattning: Betydligt fler av de svarande anser att informa- tionen är bra eller i vart fall tillräckligt bra (den är väl ok) än de som anser att det brister i informationen. Bortfall: 14. (Frågan ej ställd i och .) Kommentar: väcker inget särskilt engagemang bland de utsända. Har Du haft direkta kontakter med Din arbetsgivare (lönekontoret, pers.chef m.m.) ang. Dina ersättningar och förmåner? Har Du då fått bra besked? Sammanfattning: De allra flesta har haft kontakter med resp. personalavdelning och det huvudsakliga intrycket är att de utsända får bra – snabba, korrekta – besked på de frågor de ställer. Några utsända är missnöjda, men mer därför att man fått besked som varit negativa för en själv i en viss fråga, exempelvis inplacering i merkostnadsgrupp. Bortfall: 10. (Frågan ej ställd i och .) Kommentar: Möjligen går det att dra slutsatsen ur fråga 14–16 att det inte föreligger något informationsproblem av betydelse. Vad de utsända efterfrågar är en kompetent instans – och samtalspartner – att vända sig till med sina frågor om ersättningarna och förmånerna under utlandsstationeringen. Utlandsvillkorssystemets delar – medföljande vuxna/barn, hardshipfrågor, semester, den fria bostaden Hur är situationen i stort för de medföljande och barnen här på orten? Sammanfattning: Medföljarfrågan är mycket viktig för de utsända. Nästan alla svarande tar upp medföljarnas möjligheter att få eget arbete på orten. På hardshiporter framhålls medföljarnas svårig- heter att få arbetstillstånd och deras isolering. Delvis samma svar ges också i D.C. och , men där betonas, även om arbetstillstånd kan erhållas, den hårda konkurrensen och kompetenskraven vad gäller professionella yrken. När det gäller europeiska huvudstäder är bilden generellt sett betydligt ljusare i dessa avseenden. När det gäller barnen är bilden allmänt positiv och man anser på alla stationeringsorter att barnen har tillgång till bra skolor. Barnomsorg och -passning av småbarn upplevs emellertid som ett både praktiskt och ekonomiskt problem av flertalet ut- sända och max-taxefrågan är viktig. Flera utsända tar upp frågor som rör attityden till föräldraledighet ute i organisationen och hur regelverket tillämpas. Kommentar: De svar som ges speglar väl vad som anförs i utred- ningens direktiv om ändrade verksamhetskrav och samhällsförhåll- anden. Medföljarproblematiken, särskilt när det gäller medföljarnas bristande möjligheter att få arbete, och max-taxefrågan engagerar de utsända och återkommer som tema i flera av svaren på de följande frågorna. Hur ser Du på ersättningar och förmåner för medföljande vuxna? Hur ser Du t.ex. på pensionsfrågorna för med- följare? Sammanfattning: Pensionsfrågan för medföljare tas upp som ett överskuggande problem av flertalet svarande. Man anser det bra med pensionskompensationen för medföljarna men många fram- håller att kompensationen genom avsättningen till SPP är otill- räcklig. Även karriäravbräck och inkomstbortfall för medföljaren är mycket viktiga frågor för de utsända. För några är svårigheterna för medföljare att få tjänstledighet en viktig faktor. Kommentar: När det gäller de medföljande är bl.a. frågorna om ålderspension viktiga inte minst mot bakgrund av att det nya pensionssystemet, byggt på livsinkomstprincipen, införts . Utöver vad som nämnts ovan är även frågorna om möjligheter att få arbete, sjukpenning och arbetslöshetsförsäkring, arbetstillstånd för medföljare m.m. viktiga. Det stora bortfallet beror på att 32 intervjuade saknade medföljare. Hur ser Du på ersättningar och förmåner vad gäller barnen? Sammanfattning: Bland berörda utsända finns ett stort missnöje med att dagisavgifter för barn inte ersätts. Det gäller i synnerhet på de orter i västvärlden där kostnaderna är höga. Barntillägget upplevs av flera svarande som bra ur ekonomisk syn- punkt, men tillägget är kontroversiellt bland de utsända: Flera anser sammanfattningsvis att barntillägget inte kan försvaras från mer- kostnads- eller skattesynpunkt och några anser att det kan av- Någon enstaka svarande omnämner därvid att de utsända är berättigade till svenskt allmänt barnbidrag. Kommentar: Barntillägg förekommer inte i URA. Här bör man hålla i minnet att ev. barntillägg inte heller är skattefria enligt 11 kap. 21 a § IL. Enligt direktiven skall utredningen överväga max- taxeproblematiken. Svarsbilden pekar mot att de generella barn- tilläggen bör omprövas. Bortfallet förklaras främst av att många utsända f.n. inte har förmånsberättigade barn. Vilka ökade kostnader uppstår på en hardshiport? Sammanfattning: Bland de kostnader som mer genomgående lyfts fram är först och främst kostnader för att lämna orten (betydligt oftare än genom de s.k. hardshipresorna) samt kostnader p.g.a. varubrist på orten. Bland kostnaderna nämns dyrare mat av hygien- iska skäl, kostnader för säkerhetsutrustning av olika slag osv. Några framhåller behovet av större, säkrare och terränggående bilar i u- länder med extremt dåliga vägar. Ett tema som framkommer i sam- talen är att hardship upplevs olika av olika individer. Flera svarande tar upp att hardship ofta innebär olägenheter av olika slag som inte alltid kan mätas i pengar. Kommentar: Hardshiptillägg är inte skattefria i 11 kap. 21 a § IL. Ersättning för hardshipförhållanden kan enligt URA ges i form av skattepliktig och pensionsgrundande lön. Med ett skatterättsligt synsätt är kostnader för resor ut från hardshiporten (utöver de resor som arbetsgivaren betalar) för rekreation att betrakta som privata kostnader. Inom delfaktorn varubrist i speciella merkost- nader inom grundtillägget ersätts kostnader för inköpsresor. Trans- portkostnader ersätts schablonmässigt genom transportposten i grundtillägget. Bortfallet förklaras av att de svarande har varierande erfarenhet av hardshipförhållanden. Hur ser Du på semesterns längd i relation till andra utsändas här på ambassaden? Sammanfattning: Några utsända tar upp att UD:s utsända har längre semester än andra departement inom RK och att detta är en orättvisa i systemet. Flertalet utsända tycker dock att semester- dagarna under alla förhållanden räcker till – det är svårt att hinna ta ut semestern. Kommentar: Ingen stor fråga och bortfallet är betydande. Under utredningens gång har man inom RK utjämnat tillämpningen av semesterreglerna i U-ALFA mellan departementen. Hur ser Du på bostadsförmånerna? Sammanfattning: De utsända ger en entydig bild av att den fria bostaden är en mycket bra och viktig förmån i utlandsvillkors- systemet. framhåller de flesta att den är rimlig och nödvändig. Flera anför att de har kvar fulla bostadskostnader för bostad i . Andra har sålt eller hyr ut sin privatbostad i under hela eller delar av stationeringstiden utomlands. Systemet att man – i princip – anvisas en bostad anser några, sär- skilt de på hardshiporter, vara rimligt. Det anses vara en klar fördel att slippa leta efter en bostad på en okänd ort och att man får hjälp med underhållet av bostaden. Några utsända anför att en påse pengar till den utsände för att själv anskaffa och hålla sig med bostad vore att föredra, men några andra avvisar uttryckligen den tanken. Likaså är synen splittrad bland de relativt få som berör frågan om ett självkostnadsavdrag bör införas. Några tar upp strik- tare bostadsnormer som ett alternativ. Enstaka önskemål om ett extra gäst- eller arbetsrum förs dock också fram. Några anser att bostadsförmånerna ligger i nivå med eller är bättre än andra länders (jfr. fråga 19). Det kan slutligen vara värt att notera att frågan om statsmöblering contra egenmöblering inte lyfts fram i någon tydlig riktning. De synpunkter som har lämnats i den frågan varierar. Kommentar: Den fria bostaden är en angelägen förmån enligt de utsändas synsätt och man anser att den bör värnas. Särskilt med ett medföljar/barnperspektiv måste den fria bostaden bedömas ha ett betydande värde från personalförsörjningssynpunkt i ett framtida system. Det är en förmån som s.a.s. träffar rätt. Tanken på en påse pengar till bostaden aktualiserar skattefrågor som kanske inte är helt lätta att lösa. Dessutom har utredningen vid samtal med företrädare för – de utsända som tar upp den här tanken refererar ofta till just FN-systemet – noterat syn- punkten att metoden ger lika höga kostnader som ett normsystem. Har utlandsvillkorssystemet – med sina tillägg och ersätt- ningar – givit Dig själv rimliga anställningsvillkor på det hela taget på den här stationeringsorten? Sammanfattning: En mycket stor majoritet – endast några få undantag – anser att utlandsvillkoren är goda på det hela taget. Kommentar: Det finns inget som tyder på att systemet under- kompenserar de utsända. Däremot framkommer vid enskilda sam- tal att systemet kan vara väl generöst. Exempelvis är det en allmän uppfattning att man har det bättre ute än hemma (jmf fråga 10). Samtal med företrädare för andra länders utrikesförvaltningar ger motsvarande helhetsbild.