sou · GSB383d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Synskadade personer kan behöva stöd för att orientera sig och få information om eventuella hinder i miljön. Personer med utvecklingsstörning eller demens kan behöva hjälp för att hitta - och bli hittade. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Det finns flera olika tekniska metoder för att bestämma posi- tionen för en person eller ett föremål. Enligt vad utredningen erfarit har ovannämnda forsknings- och utvecklingsarbeten ännu inte lett till praktiska lösningar som är till- gängliga för målgrupperna annat än i mycket begränsad utsträck- ning. Utvecklingen har skapat nya förutsättningar för kommunikation för många olika brukargrupper. Det gäller till exempel personer med tal-, språk- och kommunikationshinder samt hörselskadade och döva personer. Inom området alternativ och kompletterande kommunikation, AKK, arbetar man för att tillhandahålla möjligheter till kommunikation för dem som inte kan tala eller har stora svårigheter att uttrycka sig med tal. Grava talsvårigheter är ofta förenade med omfattande rörelsehinder. Svårigheter att läsa- och skriva är också vanligen före- kommande. Kommunikationssystemen kan bygga på såväl enkel som avancerad teknik. Det kan handla om enkla kommunikations- tavlor med bokstäver, ord, symboler, Pictogram eller bilder och det kan handla om avancerade datorbaserade kommunikationshjälp- medel som återger meddelanden i skrift eller med syntetiskt tal. Det finns också talapparater för en begränsad mängd förinspelade meddelanden. De som kan uttrycka sig i skrift eller med symboler kan ha nytta av texttelefon eller särskilda e-postprogram för sym- boler. De som använder tecken och gester som kommunikations- form kan behöva bildtelefon för kommunikation på distans. Enligt representanter för yrkesverksamma inom AKK-området tas de tek- niska möjligheterna till vara endast i viss utsträckning. Vuxna med omfattande talhinder anses vara en särskilt eftersatt grupp. Förbättrade möjligheter för hörselskadade och döva Den tekniska utvecklingen har medfört värdefulla hjälpmedel för hörselskadade och döva personer. Exempel på hjälpmedel är avan- cerade digitala och analoga hörapparater, hörseltekniska hjälp- medel och varseblivningssystem, cochleaimplantat, liksom hjälp- medel för tinnitusbehandling. Med hjälp av text- eller bildtelefoner Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik har nya möjligheter erbjudits att genomföra kommunikation på distans. Digitala hörapparater med potential att tillgodose behov hos flera brukargrupper har utvecklats. Följande beskrivning av analoga/ digitala hörapparater är hämtad ur rapporten för vuxna, publicerad av , , 2003: Hörapparater kan vara konstruerade med antingen analog eller digital teknik. Bland analoga apparater finns också undergruppen digitalt programmerbara analoga hörapparater. Detta är apparater vars signalbehandling är analog men som ställs in med hjälp av ett datorprogram, det vill säga programmeras digitalt. (2002) är huvuddragen i hörapparatens signalbehandling tämligen likartade i de digitala och i de mer avancerade analoga apparaterna. Det finns inga principiella audiologiska fördelar med analoga hör- apparater. De mest avancerade formerna av signalbehandling förut- sätter dock digital teknik. Digitala hörapparater kan också minska risken för återkoppling. Detta medför att hörapparaten kan avge större förstärkning utan att bli instabil och börja pipa. Det medför också att man kan ha en mer öppen anslutning av insatsen till hör- selgången. Det kan anses säkerställt att denna egenskap är till nytta för alla användare, eftersom återkopplingsproblemet begränsar hör- apparatens användbarhet. Detta ger framför allt bättre lyssnings- komfort, men möjligen också något bättre taluppfattning i ljud- miljöer med mycket störningar. Vissa digitala hörapparater kan an- passa signalbehandlingen av talljud beroende på hur mycket buller som förekommer med talet. En del digitala hörapparater har riktningskänsliga mikrofoner med automatiskt variabel riktver- kan. Dessa apparater kan undertrycka buller som kommer från en viss riktning och även ändra denna riktning när bullerkällan flyttar sig. Efter genomgång av vetenskaplig litteratur om nytta, risker och kostnader för hörapparat drar SBU slutsatsen att bevis saknas för att hörapparater med digital förstärkning är bättre eller sämre än moderna hörapparater med analog förstärkning. Hörseltekniska hjälpmedel finns för samtal i grupp och för att lyssna på radio och TV. Sådana hjälpmedel kan bestå av system med sändare och mottagare där ljudöverföringen sker via radio eller IR (infrarött ljus). Det finns också hjälpmedel som hörslingor, sling- förstärkare och slingmottagare. Till hörseltekniska hjälpmedel räknas också varseblivningshjälpmedel med taktil eller visuell pre- sentation för hörselskadade, döva och dövblinda. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik möjliggör för brukaren att få information om signaler som vanligen presenteras akustiskt (väckarklockor, telefonsignaler, larm). I utredningens direktiv omnämns särskilt frågan om digitala hör- apparater. Utredningen har därför genomfört en enkätundersök- ning till chefer inom hörselvården. Syftet var bland annat att under- söka chefernas bedömning av möjligheterna att tillgodose behov av hjälpmedel som bygger på ovan nämnda moderna teknik. 33 chefer besvarade enkäten. Resultatet visar att cheferna bedömer möjlig- heterna att tillgodose behov av hörapparater som bygger på modern teknik som helt tillfredsställande eller ganska tillfredsställande. Möjligheterna att tillgodose behovet av hörseltekniska hjälpmedel bedömer av cheferna vara helt tillfredsstäl- lande. De flesta anser att möjligheterna är ganska goda medan några anser att möjligheterna endast är delvis tillfredsställande. Det skäl som de flesta anger är ekonomiska begränsningar. När det gäller hjälpmedel vid tinnitus uppger en mindre andel av hörcentralerna att de har erfarenhet av att tillhandahålla hjälpmedel. Från audionomernas fackliga organisation inom SRAT framförs en annan bild. Man menar att möjligheten att till- godose behovet av hörapparater som bygger på modern teknik inte alls är tillfredsställande. Förbundet framhåller att hörselvårdens resurser är underdimensionerade. Ekonomiska begränsningar för patient/brukare och landstingens begränsade budget anges som orsaker till att behoven inte tillgodoses. När det gäller vissa hörseltekniska hjälpmedel, till exempel så- dana som underlättar samtal i grupp tillhandahålls sådana i arbets- livet men, såvitt utredningen kunna utröna, i mindre utsträckning i hjälpmedel för dagligt, privat socialt liv. Cheferna inom hörselvården angav i huvudsak följande frågor som särskilt viktiga när det gäller situationen för äldre hörselska- dade, döva och dövblinda personer: kommunikationsproblem och risk för isolering behovet av hörapparater som är enklare att sköta och hantera för äldre Texttelefoner med förmedlingstjänst av skriftliga samtal har funnits i . Arbete som syftar till att underlätta för personer med hörselnedsättning att uppfatta inne- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik hållet i talade telefonsamtal pågår. Forskningsarbete om tekniska system pågår till exempel där talad information kombineras med visuell sådan med syfte att stödja hörselskadade att uppfatta inne- hållet i ett telefonsamtal. Genom att låta ansiktsmimiken hos ett konstgjort ansikte röra sig i takt med det talade meddelandet i ett telefonsamtal har man visat att det är möjligt för hörselskadade personer att bättre uppfatta vad som sägs. Andra former av kombi- nerad information (exempelvis talsignal i kombination med fone- tisk skrift) har också visat sig bidra till förbättrad uppfattbarhet för den som har svårt att höra ett telefonsamtal. Människor som är födda döva har teckenspråk som sitt första språk. Hjälpmedel som bildtelefoner och en provisorisk förmed- lingstjänst och tolktjänst på distans mellan den som är döv (tecken- språkig) och den som är hörande (icke-tecknande) har funnits i . Tjänsten innebär att den (döve) teckenspråkige användaren ringer upp en tolk via sin bildtelefon. Tolken som kan befinna sig på en helt annan ort tar emot samtalet via en annan bildtelefon. De meddelanden som överförs på teckenspråk för- medlas av tolken till den hörande – icke-tecknande – samtalspart- nern med hjälp av vanlig taltelefoni. Omvänt – tolken lyssnar till talade meddelanden via en vanlig taltelefon. Meddelandena tolkas till teckenspråk och överförs till mottagaren med hjälp av bildtele- fon. Trots tillgången till tekniska lösningar är antalet användare av förmedlingstjänsten för teckenkommunikation relativt få. Den uppföljning av anslaget till utrustning för elektronisk kommunika- tion som genomförde visade att mål- gruppen inte kan anses vara fullt ut försörjd med de tekniska möj- ligheter som finns. Teckenspråksforum är en mötesplats för döva där textade inlägg kompletteras med ett inlägg i form av videomeddelanden för tecken- språk. Ett telefonisystem på Internet utvecklas med stöd av Post & . Systemet skall användas för en videoför- medlingstjänst med tal, text och video på Internet i ett försöks- projekt som drivs av tolkcentralen i läns landsting. Pro- jektet kommer att använda ett multimediasystem för att etablera en tjänst för döva och hörselskadade. En standard-PC med vanlig PC- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik kamera samt en ADSL-anslutning7 eller motsvarande är vad som behövs för att få tillräcklig kvalitet att föra ett teckenspråkssamtal med en tolk på tolkcentralen. Syftet är att bedöma om det finns tekniska förutsättningar för att erbjuda en videoförmedlingstjänst på Internet. Teckenspråk ställer höga krav på tekniken och har hit- tills alltid krävt dyra, speciella, videotelefoner. Om Internet i stället kan användas bedöms tillgängligheten till videotelefoni avsevärt öka. Teknikutvecklingen förväntas också skapa möjligheter att till- handahålla vägledning på teckenspråk. Det kan gälla informations- tjänster för att med information på teckenspråk uppmärksamma den enskilde på en faro- eller katastrofsituation och ge vägledning hur individen skall förfara i nödsituationen. IT-hjälpmedel (datorbaserade hjälpmedel) som stöd vid kognitiva funktionsnedsättningar har kommit att få ökad betydelse. Det handlar om hjälpmedel som stödjer människans mentala eller intellektuella funktioner som minne, problemlösning, planering, koncentration, uppmärksamhet. De som berörs av kog- nitiva funktionsnedsättningar är till exempel personer med utveck- lingsstörning, förvärvade hjärnskador, demens, dyslexi, neuropsy- kiatriska funktionsnedsättningar och andra psykiska funktionshin- der. Så kallade begåvningsstödjande hjälpmedel, till exempel tids- och planeringshjälpmedel och påminnelsehjälpmedel har utvecklats för personer med utvecklingsstörning och personer med andra kogni- tiva funktionshinder. Bland nya hjälpmedel som introduceras på mark- naden finns utrustning för förenklad informationsåtkomst på In- ternet för personer med utvecklingsstörning. Det finns IT-produkter som visat sig fylla en funktion vid psy- kiska funktionsnedsättningar, till exempel hjälpmedel som via handdator eller mobiltelefon hjälper användaren att hålla reda på viktiga händelser. Hjälpmedel som kan vara användbara för perso- ner som är känsliga för störningar, till exempel de med Aspergers syndrom är sådana som hjälper användaren att förbereda sig på förändringar (till exempel förhandsmeddelanden via mail) 7 ADSL viss teknik för snabb överföring via befintliga telefonlinjer. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik liksom hjälpmedel som skyddar användaren från att bli distraherad. Försöksverksamhet pågår när det gäller att använda IT-hjälpmedel som stöd för personer med psykiska funktionshinder, bland annat i projekt (2003). IT-baserade tränings- och behandlingshjälpmedel har utvecklats och prövats av personer med neuropsykiatriska funktionshinder. Ett aktuellt exempel på hur modern teknik används för träning av kognitiv förmåga gäller arbetsminnesträning hos barn med ADHD (, 2004). Erfarenheterna har visat att man med särskilt utformade interaktiva träningsmetoder som liknar datorspel kan förbättra uppmärksamhet och koncentrationsförmåga hos både barn med ADHD men också hos vuxna med dylika problem efter stroke (et al, 2003). I demensarbetsgruppens rapport väg mot en god demens- vård finns flera exempel på hur informationsteknik skulle kunna utnyttjas i vård av och omsorg om personer med demens. Några av de nämnda exemplen återges nedan. Med bildtelefon skulle man till exempel kunna hjälpa anhöriga att hålla kontakt med den demente och vårdpersonal när av- stånden blir långa. Eftersökningslarm som kan aktiveras om en person med de- mens avviker kan minska oro hos anhöriga och vårdpersonal. En spisvakt kan installeras till spisen. Den består av en värme- vakt samt en brytare med automattimer, som ger skydd både mot brand och torrkokning på låg temperatur. Om den de- menssjuke personen skulle glömma plattan på, ljuder först en varningssignal sedan stängs spisen av. En sängvakt, är en tygplatta som läggs under lakanet i sängen. När den demensjuke personer lämnar sängen ljuder en ringsig- nal. En larmmatta är en batteridriven trampmatta som kan läggas nedanför sängen, förslagsvis under sängmattan. När den de- menssjuke personen stiger ner på mattan hörs en signal så att den anhörige blir uppmärksammad och kan assistera. Tidshjälpmedel kan exempelvis vara en elektronisk tidskalender som automatiskt visar dag och datum på en display eller en talande klocka som kan hjälpa den demenssjuke personen att komma ihåg olika saker och passa rätt tid. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Exempel på läkemedelshjälpmedel är en elektronisk medicin- doserare. Hjälpmedlet kan automatiskt mata fram rätt medicin . När det gäller i vilken utsträckning hjälpmedel vid kognitiva funk- tionshinder tillhandahålls är bilden mer komplex. Det finns på många håll stor medvetenhet och kunskap om hjälpmedel som be- gåvningsstöd till personer med utvecklingsstörning. Tids- och pla- neringshjälpmedel för personer med utvecklingsstörning tillhanda- hålls också för denna grupp. När det gäller övriga grupper av per- soner med kognitiva funktionsnedsättningar, till exempel personer med demens, är kunskapen enligt vad utredningen kunnat utröna inte lika väl utbyggd och de hjälpmedel som finns tillhandahålls i begränsad utsträckning. Enligt företrädare för handikapporganisa- tionerna tillhandahålls knappt några av dessa hjälpmedel fullt ut. Nya förutsättningar för mobilitet En generell utvecklingstendens inom IT-området gäller stöd för ökad rörlighet och flexibilitet. IT utvecklas för mobil åtkomst till information och kommunikation i samband med resor, arbete, ut- bildning och fritid. Enligt , grundaren av företaget , kommer av världens nyproducerade bilar att vara ut- rustade med datorer som möjliggör användningen av navigationsut- rustning, musikspelare, och annan informa- tionsteknik. När det gäller tillämpningar för personer med funktionshinder har SMS-funktionen i mobiltelefoner kommit att spela en stor roll för kommunikation med och mellan hörselskadade och döva per- soner. Den senaste generationens mobiltelefoni, , möjliggör direkt videokontakt mellan användarna och ger därmed möjlighet för döva personer att kommunicera på teckenspråk. Som tidigare nämnts pågår också utveckling av möjligheter till mobil kommuni- kation och informationstjänster för teckenspråkiga personer. Från teckenspråkiga brukare efterfrågas till exempel mobil tolktjänst på distans. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Från synskadade finns önskemål om mobiltelefoner med talade funktioner. Möjligheten att stödja mobila telefonsamtal med bilder kan komma att bli särskilt betydelsefulla för personer med utveck- lingsstörning, demens eller andra kognitiva funktionshinder. Lek och stimulans för barn med funktionshinder. Barn med funktionshinder har ofta begränsade möjligheter att leka. Många barn har, inte minst genom datatekverksamheten (1994), fått tillgång till datorbaserad lek för utveckling och stimu- lans. Ett annat tillämpningsområde är datorbaserad träning. Dator- spel har utvecklats för att hjälpa barn med funktionshinder att på ett lustfullt sätt träna nedsatta funktioner. Exempel på sådana tillämpningar är datorförmedlad tuggträning och kissträning för barn som använder kateter. Användning av interaktiva datorpro- gram har prövats för att möjliggöra för barn att i lekens form bearbeta en sjukdom eller ett handikapp. IT för äldre med funktionshinder När det gäller IT och äldre syftar pågående utvecklingsinsatser till att vardagens IT med kommunikationsprodukter och tjänster blir tillgängliga även för äldre personer samt att produkter kommer fram som ger ett stöd för ett fortsatt aktivt, självständigt och tryggt liv. Informationstekniken kan ge ett värdefullt stöd till kommuni- kation. I undersökningar om äldres användning av IT (Männikkö- Barbutiu, 2002) har äldre exempelvis värderat möjligheten till epost-kontakt med barnbarnen högt. Det finns också forsknings- arbete som visar hur cybermiljöerna bör utformas för att vara ändamålsenliga för äldre (Sjölinder, 2000). Forskning om design av gränssnitt till mobila produkter för äldre pågår. Problem som äldre har när det gäller IT-baserade hjälpmedel hänger samman med funktionsnedsättningar som kan bli en följd av åldrandet: nedsatt syn, hörsel, rörelseförmåga och kognitiv förmåga. Vissa produkter finns på marknaden som kan vara av värde för den som har svårt att hålla reda på stora mängder information, till exempel mobiltelefoner med ett fåtal knappar och Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik telefoner med bilder på de personer användaren vanligtvis brukar vilja nå. SeniorWatch som avslutades fokuserade sär- skilt på äldre personers intresse för, erfarenheter av och förvänt- ningar på IT – tjänster och – produkter. Målet med undersök- ningen var dels att undersöka marknadspotentialen för äldres IT- användning, dels att få underlag för policydiskussioner. Nya förutsättningar för gemenskap Ett generellt forskningsområde av relevans i sammanhanget gäller det arbete som undersöker hur IT kan stödja samarbete på distans. Man studerar bland annat hur samarbete, socialt samspel och tillit mellan människor kan byggas och stödjas i digitala nätverk. Vidare studeras hur digitala miljöer kan skapas för representation (till ex- empel visuell) och kommunikation som är effektiv och stimule- rande att använda. Ett funktionshinder kan medföra ökade risker för isolering och resultat från sådan generellt inriktad forskning kan förväntas bli av särskild betydelse när det gäller att förbättra möjligheterna för personer med funktionshinder att finna former för stöd till fördjupad gemenskap med andra. Det är sannolikt att den generella kunskap som växer fram inom detta område kan för- valtas i hjälpmedel och tekniska system som stimulerar till ökad gemenskap på användarnas villkor. Utvecklingen inom området IT och digital teknik har medfört en ny situation inom flera olika områden för personer med funktions- hinder. I betänkandets kapitel 7 respektive 8 återfinns exempel på några av de nya förutsättningar som IT-utvecklingen skapat för utbildning och arbetsliv. Nedan återfinns exempel på IT-använd- ning i två sammanhang, dagligt liv och kulturliv. Nya förutsättningar för dagligt liv För den som har funktionshinder som medför att det är svårt att orka med vardagen eller att krafterna sviker under har IT-utvecklingen medfört särskilt angelägna möjligheter att kunna Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik utföra aktiviteter mer bekvämt på distans (sköta bankärenden, handla på nätet etcetera). Tendensen att använda Internet för så- dana aktiviteter ökar också bland konsumenter i allmänhet. En undersökning genomförd i samtliga EU-länder samt och visade till exempel att privatkonsumtionen på Internet kan förväntas öka markant . Från att dra till sig av Internetanvändarna i nämnda euro- peiska länder kan konsumenthandeln på nätet förväntas attrahera av användarna (, 2003). En problem- och idéinventering genomförd inom ramen för det så kallade ITiP-programmet visade ett stort antal potentiella ut- vecklings- och användningsområden när det gäller hur IT-stöd kan ge möjligheter att överbrygga problem för personer med medi- cinska funktionshinder. De grupper som diskuterades var mag- och tarmsjuka, njursjuka, cystisk fibros och blödarsjuka (, 2000). När det gäller nya förutsättningar i boendet har en relativt om- fattande försöksverksamhet med smarta hem för olika grupper av funktionshindrade genomförts (1998, van Berlo 2001, Dewsbury 2003). Resultaten har visat att IT-stödet kan ge ökad, frihet, självständighet och trygghet. Ännu har dock enbart ett fåtal installationer genomförts i enskilda funktionshindrade per- soners hem i . Nya förutsättningar inom kulturområdet fastställde – efter vissa kompletteringar av regeringens förslag – sju nationella kulturpolitiska mål (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97: KrU1 s. 39–42, rskr. 1996/97:129). Dessa mål ersatte kulturpolitiska mål. Bland målen för kulturpolitiken är att verka för att alla får möj- lighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande. En funktionsnedsättning kan innebära begränsade möjligheter till eget konstnärligt skapande. Behov finns av alternativa medel för kreativitet och här kan datorn vara ett ändamålsenligt redskap. IT- utvecklingen har skapat nya möjligheter till musikutövning och bildskapande för personer med funktionshinder som har svårt att hantera vanliga instrument eller konstnärsmaterial. Bland exempel på erfarenheter av IT-stöd till kulturaktiviteter bland funktions- hindrade personer är projektet för alla – i fot- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Projektet8 som genomfördes av med stöd ur Allmänna arvsfonden visade hur IT kunde användas som pensel och penna i en skapande process för olika grupper av funktionshindrade. Andra exempel på genomförda projekt inom området IT-baserat stöd till konst- och kulturaktiviteter är såpoperan på Internet för personer med utvecklingsstörning liksom datorstöd till produktion av en webbtidning, Lanternan, av rörelsehindrade ungdomar10. Hit hör också särskilt framtagna datorspel för rörelse- hindrade eller synskadade ungdomar och ungdomar med utveck- lingsstörning. Det finns också andra exempel på hur IT kan användas för att tillhandahålla möjligheter för personer med funktionshinder i kul- tursammanhang. planerar som tidigare nämnts sända talande textremsor på sina digitala kanaler . Tal- böcker, taltidningar, talade kulturtidskrifter liksom ljudböcker och e-böcker är andra exempel på förbättrade möjligheter för personer med funktionshinder att ta del av litteratur. Ljudböcker och e- böcker produceras och marknadsförs kommersiellt medan tal- böcker, taltidningar och talade kulturtidskrifter tas fram med offentligt stöd. Utrustning för att ta del av de talböcker och taltid- ningar tillhandahålls i viss utsträckning som hjälpmedel, se vidare avsnitt 9.6. Flera kommuners bibliotek erbjuder numera elektroniska böcker för nerladdning. Det handlar om vanliga böcker som har överförts till elektroniskt format så att de kan läsas direkt på en dator, hand- dator eller på en särskild e-boksläsare. De läsarprogram som behövs finns också att ladda ner. En spärr gör att boken enbart kan läsas , precis som en vanlig biblioteksbok. Ett aktuellt examensarbete11 illustrerar en framtida möjlighet. En handske (pekdon) med sensorer har tagits fram som gör det möj- ligt för en synskadad biblioteksbesökare att genom att stryka handen över bokryggarna få information om vilka böcker som finns att låna på ortens bibliotek. 8http:///kultur/frida.htm