sou · GSB372 · 2005-01-01 00:00:00 — UPOV har även tagit fram kriterier för hur nya sorter skall be- dömas när det gäller de krav som ställs för växtförädlarrätt. Drygt 50 länder från alla världsdelar är medlemmar i , bl.a. , , , , , flera länder i , och samt en rad EU-länder. UPOVs huvudkontor lig- ger i , Schweiz.15 13Verksamheten och förfarandet regleras i Rådets förordning (EG) nr 2100/94. 14UPOV betyder Union internationale pour la Protection des Obtentions Végétales, konventionens svenska namn är Internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter. Också inom ramen för OECD-samarbetet finns kvalitetssystem för utsäde, dock ej för potatis. Syftet med systemet är att under- lätta internationell handel. Systemet innebär certifiering av utsäde med avseende på sortäkthet och sortrenhet och omfattar även sortlista, i vilken intas sorter som godkänts av de natio- nella kontrollmyndigheterna enligt regelverk.16 Regelver- ket motsvarar i stora drag det som gäller för certifiering inom EU och , dock med den skillnaden att laboratorieanalys inte be- hövs. Däremot skall utsädet ha kontrollodlats och fältbesiktigats. En viktig orsak till skillnaden mellan t.ex. EU:s och krav är att vissa , t.ex. , inte ställer krav på laborato- rieanalys av utsädet. Regelverket fastställs genom diskussioner mellan länderna som grundar sig på . Drygt 50 länder deltar i samarbetet om certifiering av utsäde där- ibland . representeras i av . FN:s kommission för arbetar bl.a. med att ta fram rekom- menderade standarder för att underlätta internationell handel. En sådan standard avser utsädespotatis.17 Denna standard, liksom de som avser färska frukter och grönsaker, har visat sig ha avgörande betydelse för utformningen av EU-lagstiftningen inom området. Kraven i direktiv /56/EG om saluföring av utsädes- potatis bygger t.ex. till stora delar på UN/ECE:s standard för utsä- despotatis. European and , (EPPO) är en mellanstatlig organisation med 45 medlemsländer. Syftet är att utveckla strategier för att förhindra introduktion och spridning av växtskadegörare och att gynna säkra och effektiva kontrollmetoder. EPPO är regional växtskyddsorga- nisation under FAO och IPPC (International Plant Protection Convention). Organisationen har dessutom tagit fram ett stort 16OECD Seed Schemes., se /agr/seed 17Se /trade/agr/standard/potatoes/pot_e/s-1.pdf antal standarder avseende olika fytosanitära aspekter, däribland en standard för produktion av utsädespotatis för certifiering. Denna standard ska närmast ses som ett komplement till UN/ECE:s stan- dard för utsädespotatatis och innehåller även referenser till denna.18 ISTA bildades och syftet med organisationen är att ut- veckla, anta och offentliggöra standardiserade metoder för provtag- ning och laboratorieanalys av fröburet utsäde. ISTA skall också verka för en enhetlig tillämpning av sådana metoder i olika länder för att underlätta den internationella handeln med utsäde samt stödja forskningen inom alla tekniska och biologiska områden med koppling till utsädesproduktion. Som ett led i detta arbete har ISTA utarbetat regler för analysverksamheten i regelsamlingen In- ternational Rules for Seed Testing. Reglerna har fastställts i samråd mellan de institutioner som är medlemmar i . Regelverket ut- vecklas fortlöpande genom formaliserade diskussioner mellan ISTA:s medlemmar. Fram till har medlemskap i praktiken varit förbehållet statliga myndigheter och institut. En försöksverksamhet har bedrivits som innebär att också andra laboratorier än statliga kan bli medlemmar. var 126 laboratorier i 70 länder, inklusive och , medlemmar av ISTA. ISTA ackrediterar både statliga och som privata laboratorier värl- den över för laboratorieanalyser av utsäde. Ett knappt hundratal av de laboratorier som är medlemmar i är också ackrediterade. Laboratorierna hos och har sådan ackreditering. Labo- ratorier som vill bli ackrediterade skall genomgå ISTA:s testpro- gram som omfattar minst 3 årliga tester. Laboratoriet måste också upprätta ett eget kvalitetssystem, som t.ex. skall omfatta doku- mentation i enlighet med ISTA:s ackrediteringsstandard. Standar- den bygger på SS EN ISO/IEC 17025, Allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier. Standarden innehåller dessutom speciella krav anpassade för verksamhet med utsädes- analyser. Det gäller bl.a. metoder för provtagning på utsädespartier. Endast för provtagning får tillämpas om ackredite- ring skall kunna ske. Före ackrediteringsbeslutet, och 18 Se /STANDARDS/certification.htm därefter, granskas laboratoriet av inspektörer från ISTA. Inspektö- rernas rapport utgör, jämte rapport från genomgånget testprogram, underlag för ackrediteringsbeslut. Samma regler gäller i fråga om ackreditering för statliga och icke statliga laboratorier. ISTA framhåller emellertid att laboratorier som inte är en del av den offentliga sektorn kan löpa risk att komma i kritiska situationer från objektivitetssynpunkt, bl.a. pekas på att samverkan och kopplingar kan förekomma med aktörer som har intresse av analysresultaten, generellt eller i enskilda fall. Detta, menar ISTA, kan leda till ett större behov av övervakning av icke offentliga laboratoriers åtgärder för att säkerställa oberoendet. ISTA finansieras med avgifter. uppgick årsavgiften för medlemskap till . Avgiften för inspektion genom ISTA var inklusive res- kostnader. Ackrediterade laboratorier betalar en ackredite- ringsavgift om . ISTA-ackrediterade laboratorier, som är auktoriserade i sina hemländer, har rätt att utfärda laboratoriecertifikat för testade utsä- despartier.19 är en gemensam branschorganisation för den europeiska utsä- desindustrin. Enligt organisationens stadgar är den en intresseor- ganisation för företag och organisationer inom områden som forskning, produktion och marknadsföring av utsäde inom EU- området och övriga europeiska länder. skall samordna och un- derlätta forskning och utredning i alla avseende som har betydelse för utsädesindustrin och angränsande områden och bidra till in- formationsutbyte mellan medlemmar och andra berörda aktörer och myndigheter. En viktig uppgift är också att bevaka utveck- lingen inom EU i politiska och administrativa frågor som har bety- delse för den aktuella marknaden, såsom frågor om växtförädlarrätt och andra företeelser med central ekonomisk betydelse för med- lemmarna.20 4.2.2Svenska myndigheter och organisationer är central förvaltningsmyndighet inom jordbru- kets och rennäringens områden. Verket har ett samlat sektorsan- svar för jordbruk, trädgård och rennäring. Verket skall arbeta för en konkurrenskraftig, miljö- och djurskyddsanpassad livsmedels- produktion till nytta för konsumenterna.21 skall följa och utvärdera utvecklingen inom de aktuella näringarna och hålla regeringen informerad. Verket skall också bistå regeringen i jordbruks- och rennäringsfrågor och aktivt medverka i det internationella arbetet med sådana frågor. Verket skall beakta intressen inom djurskyddet, vården av miljö- och kul- turvärden, regionalpolitiken och bekämpandet av smittsamma djur- sjukdomar liksom intresset att motverka spridningen av växtskade- görare. En viktig uppgift för är att praktiskt genomföra den europeiska jordbrukspolitiken, CAP, i . Som ett led i detta arbete utfärdar verket bl.a. föreskrifter och utövar tillsyn. För att säkerställa en effektiv tillsyn har med stöd av lagen (1994:1710) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter rätt att få tillträde till lokaler och andra utrymmen för att ta prover m.m. samt en rätt att på begäran få upplysningar och ta del av handlingar som behövs för tillsynen. Verket ska också arbeta för förenklingar av EU:s regleringar inom den gemensamma jord- brukspolitiken och för en effektiv och miljöanpassad jordbrukspo- litik i EU. har i egenskap av sektormyndighet, vissa upp- gifter när det gäller fördelning och uppföljning av EG:s stödåtgär- der till jordbrukssektorn. Det internationella arbetet är en viktig del av Jordbruksvekets arbete främst inom EU, men även inom , UN/ECE, FAO, IPPC/EPPO och en rad andra organisationer, t.ex. på veterinärom- rådet. Vid finns också Växtinspektionen som har till uppgift att förhindra att växter med sjukdomar och skadeinsekter, som omfattas av växtskyddslagstiftningen, förs in i samt att bekämpa utbrott av sådana skadegörare. Växtinspektionen ansvarar för den officiella kontrollen av att nationella och internationella 21 Förordning (1998:415) med instruktion för , regler för handel med växter som omfattas av lagstiftningen följs. Ett nära samarbete sker med EU och andra länder bl.a. inom ramen för (International Plant Protection Convention, IPPC, under FAO). Statens utsädeskontroll () Statens utsädeskontroll är officiella myndighet för kon- troll av lantbruksutsäde och utsäde till köks- och prydnadsväxter.22 En viktig uppgift är att certifiera utsäde. skall också utföra laboratorieundersökningar och andra undersökningar i växthus el- ler på fält, utveckla analysmetoder och förbättra möjligheterna att få fram goda utsädesprodukter samt utöva tillsyn. har inget bemyndigande att utfärda föreskrifter. Däremot ska myndigheten tillämpa de föreskrifter om villkor för certifiering och om hur denna skall gå till, som meddelat. skall också utöva tillsyn över att föreskrifterna om certifie- ring, annan kvalitetskontroll samt saluföring av utsäde efterlevs. har i konsekvens härmed samma rätt som när det gäller att få till tillträde till lokaler m.m, att få upplysningar och ta del av handlingar samt att utfärda förelägganden. utför en rad olika uppgifter inom ramen för certifierings- verksamheten, såsom provtagning, laboratorieanalyser, kontrollod- lingar, kontroll av importerat utsäde och fältbesiktning. Viss ana- lysverksamhet sker också på frivillig bas, utan samband med certifi- ering, genom uppdrag till myndigheten. genomför provning av nya sorter avseende särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet åt som underlag för nämndens beslut om godkän- nande för registrering på den svenska sortlistan. På uppdrag av CPVO är behörig provningsmyndighet för provning av sock- erbetslinjer åt CPVO. Det finns också ett inslag av internationell verksamhet. har i uppdrag att medverka i det internationella arbetet med utsädesfrå- gor. Det innebär i praktiken att delta i samarbetet inom ISTA och . 22 Se förordningen (1996:146) med instruktion för Statens utsädeskontroll. För en närmare beskrivning av SUK:s uppdrag och verksamhet hänvisas till kapitel 5 och till myndighetens hemsida Avgifterna för tjänster som innefattar myndighetsutövning, främst certifiering, skall enligt bemyndigande i utsädesförord- ningen fastställas av i samråd med . handlägger ärenden om godkännande för intagning i den svenska sortlistan för lantbruk- eller köksväxter, men också ärenden om växtförädlarrätt i . Nämnden är en- ligt sin instruktion också nationellt svenskt organ för EUs växtför- ädlarrätt och för den gemensamma sortlistan inom EU.23 Nämn- den, som utses av regeringen, består av högst nio ledamöter varav två skall vara ordförande respektive vice ordförande. Ledamöterna har kompetens inom olika här relevanta områden, såsom praktisk jordbrukskunskap, växtförädling och juridisk sakkunskap. Ären- dena bereds i ett kansli under ledning av en kanslichef. Underlaget för beslut utgörs av bl.a. testresultat eller annan dokumentation från , Statens () eller annat prov- ningsinstitut. Nämnden sammanträder och tar in om- kring 40–50 nya växtsorter på sortlistan. Ett fåtal ansökningar avs- lås. Ett mindre antal sorter stryks också från sortlistan ge- nom särskilda beslut. Nämnden skall utge en publikation för kun- görelser och andra meddelande med anknytning till växtförädlar- rättsärenden och den svenska sortlistan. Detta sker i serien Med- delande från växtsortnämnden, som utkommer och offentliggörs bl.a. på nämndens hemsida.24 Det internationella arbetet är en viktig del av arbete. Detta sker inte minst inom ramen för UPOV-samarbetet och avser bl.a. att granska förslag till sortbenämningar mot sortlis- tor i UPOV:s medlemsländer. Ett omfattande internationellt ar- bete pågår också om standardisering av bl.a. prov- ningsmetoder, principer för sortbenämning, avgifter och andra ge- mensamma frågor inom teknik, biologi och juridik. Växtsortnämn- den är lokaliserad i . 23Förordning (1988:865) med instruktion för . är akademisk utbildnings- och forsk- ningsinstitution inom området biologiska naturresurser och biolo- gisk produktion. Ansvaret spänner över ett brett område som in- nefattar bl.a. jordbruk, skogsbruk och livsmedelsindustri, men även miljövård, kretsloppssystem, veterinärmedicin och bioteknik. SLU:s verksamhet är indelad i verksamhetsgrenarna mat, djur, skog, land och stad. Verksamhetsområdet omfattar olika aspekter på samspelet mellan produktion, rekreation och de le- vande naturresurserna. Verksamheten inom området Stad syftar till att skapa mänskliga och biologiskt hållbara stadsmiljöer. SLU är indelat i tre fakulteter SLU har ett sextiotal institutioner och bedriver utbildning och forskning på en lång rad orter i landet. De största samlade verk- samheterna, med både utbildning och forskning, finns i , , och . SLU finansieras till drygt hälften genom statsanslag och till genom andra anslag. av inkomsterna utgörs av avgifter för tjänster av olika slag. En sådan tjänst är provningar av odlings- och bruksvärde för växtsorter, som SLU utför på uppdrag av bl.a. . Resultaten skall utgöra underlag för beslut om registrering på den svenska sortlistan. Verksamhet i denna del fi- nansierades tidigare genom statsanslag. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) är nationella ackrediteringsorgan för laboratorier, certifie- ringsorgan samt kontroll- och besiktningsorgan, som utför analy- ser, kontroller, besiktningar och certifiering inom olika sektorer. Ackreditering sker efter en kompetensprövning mot internationella standarder. När det gäller provningslaboratorier för analys av t.ex. livsmedel, miljöprover, utsäde och medicinska analyser, sker ackre- diteringen mot SS EN ISO/IEC 17025, Allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier. Det övergripande må- let med verksamheten är att säkerställa att produkter som säljs i är säkra för liv, hälsa och miljö och i övrigt uppfyller före- skrivna krav. SWEDAC har också ett samordningsansvar för att kontroll sker av att produkterna på marknaden uppfyller gällande krav.25 Svenska utsädesföretagens förening (SVUF) Svenska utsädesföretagens förening har som mål att främja med- lemsföretagens ekonomiska intressen. Detta sker i första hand ge- nom att föreningen tillhandahåller och administrerar ett system för rapportering av användningen av hemmaproducerat, ej certifierat, utsäde av växtsorter som skyddas av växtförädlarrätt. SVUF skall också tillvarata medlemmarnas intressen i nationella och interna- frågor inom utsädesområdet. Verksamheten liknar den som bedrivs av inom musikområdet och taxor för användning av växtsorterna fastsälls i förhandlingar med LRF. SVUF håller också ett register över växtsorter som är aktuella för inkassering av ersättning till sorträttsinnehavare och fördelar inkomna medel mellan dessa.26 Föreningen och Spannmål är en rikstäckande branschfö- rening för företag som tillverkar och säljer bl.a. foder, gödnings- medel, utsäde och liknande insatsvaror i lantbruket samt för företag som handlar med spannmål. Föreningen har omkring 70 medlem- mar. De flesta är små företag, t.ex. enskilda lantbrukare som pro- ducerar utsäde m.m. Föreningen är ansluten till Svensk Industrifö- rening. Föreningen och Spannmål bevakar aktuella frågor som har intresse för medlemsföretagen och bistår medlemsföreta- gen med service i t.ex. rättsliga angelägenheter såsom affärsjuridik, arbetsrätt och kollektivavtal.27 5Verksamheten med officiell utsädeskontroll Certifiering av utsäde sker genom Statens utsädes- kontroll (), som är en statlig myndighet, men också genom (). FMAB är ett aktiebolag ägt av i län. erbjuder certifie- ring av alla slags utsäde i samtliga utsädesklasser. FMAB får bara certifiera bas- och certifikatutsäde av fröburna växtslag, men det skall understrykas att även FMAB:s certifieringsverksamhet enligt är att betrakta som officiell. I det följande redogörs närmare för verksamheten med officiell certifiering. Fokus ligger på den statliga verksamheten. Framställningen bygger på underlag från och . Den statliga kontrollen av utsäde inrättades i utanför under namnet trala Frökontrollanstalt (SCF). Den privata frökontrollen genom hushållningssällskapen var då redan etablerad. fattades beslut om att bygga upp en filial till SCF i Röbäcksdalen i . Verksamheten i Röbäcksdalen startade och var fullt utbyggd. upprättades ytterligare en filial i utanför . Syftet med denna var i första hand att skapa bättre förutsättningar för kontrollodling än som fanns i . bytte myn- digheten namn till Statens utsädeskontroll. fördes även de centrala myndighetsfunktionerna över till kontroll- anstalten i Stora Råby och avvecklades den sista delen av verksamheten i . Hushållningssällskapens verksamhet med utsädeskontroll har bedrivits parallellt med den statliga verksamheten inom SCF/. I samband med avregleringen av den svenska jordbrukssektorn uppstod ett behov att minska kostnaderna i jordbruksproduktionen. Det ledde bl.a. till en kraftigt ökad an- Verksamheten med officiell utsädeskontroll vändning av hemmarensat utsäde och efterfrågan på certifierade utsädesprodukter och certifieringstjänster minskade. Det blev också nödvändigt att anpassa organisationen till de nya förutsätt- ningarna. Verksamheten i Röbäcksdalen avvecklades . beslutade att flytta hela den centrala verksamheten till och förlägga den inom område. Denna omlokalisering skedde . bedrivs också verksamhet vid en mindre laboratoriefilial i , där huvudinriktningen är frivilliga uppdragsanalyser. Även hushållningssällskapens kontrollverksamhet omorganise- rades som en följd av den minskade efterfrågan på certifierings- tjänster. Som ett led i rationaliseringsarbetet ombildades de lokala frökontrollanstalterna i och till FMAB, som bedriver verksamhet i . SUK:s huvuduppgift enligt myndighetens instruktion är att svara för den officiella certifieringen av utsäde i . skall också utföra kontrollåtgärder som krävs för att certifiering skall kunna ske, bl.a. laboratorieanalyser och andra slags undersökningar, i växthus eller på odlingsfält, av utsädesvarors kvalitet. Det åligger att utöva tillsyn över att de föreskrifter ut- färdat om certifiering och annan kvalitetskontroll samt saluföring av utsäde efterlevs. Myndigheten skall också ansvara för metodut- veckling i fråga om analystjänster, svara för rådgivning om utsäde till allmänheten, följa kontrollverksamhetens utveckling inom och utom landet samt verka för enhetlighet i denna. Dessutom skall i praktiken på uppdrag av utföra prov på nytt växtsortmaterial som underlag för nämndens prövning av an- sökningar om växtförädlarrätt och om godkännande för intagning på den svenska sortlistan. Det åligger också att enligt avtal utföra sådana prov åt den europeiska växtsortmyndigheten (CPVO) som underlag för dess beslut om europeisk växtförädlar- rätt. Verksamheten med officiell utsädeskontroll Syftet med verksamheten är enligt regleringsbrev för , en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelspoli- tik genom en effektiv och hållbar växtodling. Detta innefattar t.ex. en uttalad strävan att minska användningen av bekämpningsmedel i jordbruket. Mot bakgrund härav skall bidra till att ett fullgott utsäde används i hela landet, aktivt delta i det internationella normeringsarbetet inom sitt ansvarsområde, utveckla sin kompetens inom det molekylärbiologiska området samt utifrån sitt uppdrag att kontrollera oavsiktlig inblandning av GMO i konventionellt utsäde följa upp regel- och teknikut- vecklingen m.m. inom GMO-området. Vid återrapporteringen, som sker genom myndighetens årsredovis- ning, skall redovisa förändringar i användningen av certifierat utsäde samt vilka åtgärder som vidtagits för att öka användningen av sådant utsäde. Utvecklingen och användningen av certifierings- och analystjänster skall också redovisas och närmare analyseras. Härvid skall jämförelser ske med minst två av de närmast föregå- ende verksamhetsåren. skall också redovisa den internatio- nella utvecklingen inom sitt ansvarsområde. Redovisningen i denna del skall omfatta utvecklingen inom och samt ut- vecklingen inom andra internationella organisationer, där frågor som är aktuella för SUK:s verksamhet behandlas. Återrapporte- ringen skall även omfatta åtgärder för att höja kompetensen i fråga om molekylärbiologiska tekniker samt en redogörelse för hur GMO-kontrollen har hanterats inklusive en analys av den fortsatta utvecklingen inom GMO-området . SUK:s främsta medel för att bidra till att ett fullgott utsäde an- vänds i hela landet är att verka för att en hög andel certifierat ut- säde används i jordbruket. Alternativet utgörs av hemmarensat ut- säde. Mängden utsäde som certifieras har varit ganska , Verksamheten med officiell utsädeskontroll trots att en nedgång noterats i användningen av certifierat utsäde. svarar för den klart största andelen av certifieringen av fröbu- ret utsäde i . svarar också för all certifiering av utsä- despotatis och all kontroll av utsäde av köksväxter och prydnads- växter. SUK:s samlade andel ökade dessutom från //03 och med ytterligare några procentenheter, till , . Total volym nycertifierat utsäde av fröburna växtslag och potatis 1998/99–2002/03, ton svarar också för tillsyn när det gäller import av utsäde och för leverantörsmärkning av småförpackningar av såväl lantbruks- som köksväxtutsäde. Varje importerat parti av fröburet utsäde skall an- mälas till . Antalet sådana anmälningar avseende lantbruks- växter minskade kraftigt . Detta var väntat eftersom den betydligt större införseln berodde på en brist på in- hemskt certifierat utsäde till fröburna växtslag. Någon sådan brist förekom inte 2003. skall kontrollera att det importerade utsä- det är märkt på rätt sätt och att dokumentationen uppfyller gäl- lande svenska och internationella krav. I förekommande fall kon- trolleras t.ex. att utsädet åtföljs av intyg om frihet från flyghavre. En vanlig orsak till anmärkningar på det importerade utsädet är att sådant intyg saknas. När så är fallet gör en egen flyghavre- analys innan beslut fattas om huruvida utsädet får disponeras eller måste kasseras. Verksamheten med officiell utsädeskontroll Fältbesiktning kan utföras av personal från eller av personal som auktoriserats av . Fältbesiktning genom av auktori- serade besiktningsmän utnyttjas av företag som önskar utföra fält- besiktningen i egen regi. Fältbesiktningar utförs besiktigades totalt 78 590 ha vid 3 940 fältbesiktningar. svarar för den största andelen av den besiktade arealen, drygt 60 000 ha . Knappt 18 000 ha besiktigades av personal som auktoriserats av . framhåller att andelen kassationer (underkännanden) på grund av flyghavreförekomst i samband med fältbesiktning ökat kraftigt i förhållande till föregående år. eller 5 600 ha kasserades på grund av flyghavre eller 4 400 ha . Fältbesiktningen av potatis har minskat under en följd av år. besiktigades drygt 1 700 ha, vilket är något mindre än . Den största delen av SUK:s laboratorieresurser disponeras för obli- gatoriska analyser som genomförs som ett led i certifieringsproces- sen. av verksamheten i denna del avser sådana analyser. åtar sig också frivilliga analyser som utförs på upp- drag av t.ex. utsädesproducenter eller jordbruksföretag. av analyskapaciteten tas i anspråk för sådana uppdrag. Slutligen utförs en liten andel, mindre än en procent, av analyserna för interna ändamål i samband med t.ex. försöksverksamhet eller ringtester. Omfattningen av analysverksamheten följer utveck- lingen i fråga om certifiering och har således varit ganska . En liten minskning av uppdragsverksamheten har dock noterats.