sou · GSB324d3 · 2005-01-01 00:00:00 — I det norska systemet ingår ersättning för klädkostnader i ut- landstillägget och kan inte urskiljas till belopp. I liksom i är kostnader för inköp av kläder, vare sig för privat bruk eller för arbetet, normalt att betrakta som privatutgifter. Utlandsvillkor i vissa andra länder och internationella organisationer m.m. gäller för arbetskläder som inte är ägnade för privat bruk. Ökade kostnader för kläder vid jämförelse med prisnivån i som grundas på representationsplikten, kulturella förhållanden eller klimat har bedömts5 kunna anses skattefria. Skattefriheten för de norska utsändas ersättningar, såvitt de kan anses avse klädkost- nader, motiveras således från merkostnadssynpunkt. I finns ingen särskild ersättning för kläder i DSCA utan den ingår i beloppet för indirekta representations- kostnader. Beskickningschefer får dock ett förhöjt sådant belopp för att täcka deras kostnader för representationsklädsel. I det brittiska systemet ingår emellertid även s.k. Transfer Grants, engångsbelopp som skall täcka de utsändas kostnader för flyttning m.m. och som närmast motsvarar den särskilda flyttersättningen i det svenska systemet. Vid postering i vissa länder med företrädesvis kallt klimat som kräver extra kläder ges ett särskilt klädbidrag, lika för alla personalkategorier, som ett element i Transfer . Det uppgår för en utsänd med medföljare och två barn till sammanlagt ca . I det amerikanska systemet finns vissa möjligheter att få represen- tationsersättning för faktiska kostnader för att hyra t.ex. högtids- kläder som behövs i officiella sammanhang. Ett element för kost- nader för inköp av kläder finns i Foreign Transfer Allowance och utgår när den utsände skickas mellan ett land i klimatzon 1 till ett land i zon 3 eller tvärtom (det finns tre klimatzoner) utomlands, men aldrig vid förflyttning ut från . Engångsbeloppet uppgår till 1 000 $ för en utsänd med medföljande make och minst ett barn. I EU:s resp. FN:s system har utredningen inte funnit något tillägg som helt eller delvis angivits täcka kostnader för klädinköp. I den kanadensiska studien har denna fråga inte undersökts. 18.2.9Fri/delvis fri bostad Svenska utsända har enligt U-ALFA rätt till en fri bostad på stationeringsorten. UtN utfärdar normer för bostadens storlek och skick. I det svenska systemet görs ingen reduktion för själv- kostnader utan bostaden är helt fri. Dessutom ersätts kostnader för drift och underhåll av arbetsgivaren. Förmånen är skattefri. 5 Rapport om skattemässig behandling av utenlandstillägg. Utlandsvillkor i vissa andra länder och internationella organisationer m.m. Kostnader för anskaffning av egna möbler i en bostad, som inte är statsmöblerad, ersätts inte genom utlandstillägget. tillämpar motsvarande system som med helt fri bostad och normer för bostadens storlek och skick m.m. Kostnader för slitage och avskrivning på egna möbler i en bostad, som inte är statsmöblerad, ersätts genom ett särskilt element, s.k. etablerings- afskrivning, som ingår i de tillkommande posterna (accessoriske elementer) i utlandstillägget. Förmånerna är skattefria. I ersätts kostnader för en bostad, som utrikesministeriet godkänt, till den del de överstiger det vederlag som den utsände får vidkännas, vilket är av den fasta lönen och av orts- tillägget, beräknat utan barntillägg. Den finska bostadsförmånen innehåller m.a.o. ett inte obetydligt självkostnadsavdrag. Represen- tationscheferna har bostaden som en naturaförmån, som de alltså betalar skatt för. tillämpar ett system med delvis fri bostad. Bostads- kostnaderna, hyra drift underhåll etc. betalas av arbetsgivaren. Från månadslönen (före skatt) görs dels ett avdrag som skall motsvara normal hyreskostnad i , framräknat (av statistik- myndighet) till , dels ett avdrag som skall motsvara normal kostnad för vatten och avlopp, framräknat till . De anställda får således vidkännas ett självkostnadsavdrag på totalt vid placering utomlands. Det kan tilläggas att de anställda som återplaceras i – de utsända är oftast place- rade utomlands på olika posteringar – har rätt till olika tillägg för kostnader förenade med boende i . Det gäller både hyra, drift och kostnader för återinredning av en bostad. Detta element skiljer det holländska systemet från andra utrikesförvaltningars. tillämpar liksom och helt fri bostad utomlands inom fastställda normer oavsett om den utsände har någon bostad i eller inte. Förmånen är skattefri enligt en (1955) av skattemyndigheterna etablerad praxis. tillämpar helt fri bostad för sina utsända. I den s.k. Hornby-rapporten6 behandlas frågan om de utsändas privata bostäder från principiella utgångspunkter. jämför FCO:s system för att tillhandahålla bostäder för utlandsstationerade med andra organisationer och anför sammanfattningsvis: Huvudelen () av de privata företagen står för fritt boende, vad gäller såväl 6 Review of overseas allowances, , FCO, 1996. Utlandsvillkor i vissa andra länder och internationella organisationer m.m. hyra som drift och underhåll. En mindre del av företagen och några utrikesförvaltningar, t.ex. den franska, betalar en summa pengar och låter de utsända själva ordna sitt boende. Men detta försvårar för folk att få fotfäste på den nya orten och stjäl tid och upp- märksamhet från det centrala, nämligen att lära sig det nya jobbet. På farliga orter måste arbetsgivaren ändå ta ansvaret och kost- naderna för alla säkerhetsarrangemang. Ett sådant system går alltså inte att tillämpa generellt. Bland annat den tyska utrikesförvalt- ningen tillhandahåller inte möbler i bostäderna utan de anställda skall få sitt bohag fraktat när de byter postering. Detta innebär att yngre personal får göra betydande investeringar på sina första posteringar. Personal med representationsplikt kanske inte inreder sitt hem på i sammanhanget lämpligt sätt. Ett möblemang som anskaffats för en ort med kallt klimat passar inte alltid i varmt och fuktigt klimat. Kostnaderna för frakterna blir avsevärda. Det är också dyrt att magasinera bohag i hemlandet. En del utrikesförvalt- ningar kräver att personalen står för en del av kostnaderna för det egna boendet, men det är inte helt säkert att det ger besparingar. Större delen av personalen har lån på bostaden i hemlandet och krav på kompensation i form av ökade utlandstillägg skulle följa. Detta skulle ytterligare komplicera tilläggsstrukturen och skapa än mer byråkrati. Ett system där den personal som hyr ut sin bostad i hemlandet skulle få reduktion av det fria boendet skulle bli mycket svårt att övervaka, administrera och fås att bli rättvist. Det skulle också innebära att arbetsgivaren ingrep i de anställdas privat- ekonomi och kränkte deras integritet. Dessutom skulle det kunna leda till en förväntan att arbetsgivaren skulle ersätta de anställda för förluster eller skador. Vidare kräver en del organisationer att de utsända skall betala driftskostnader som el och vatten m.m. för sina bostäder. Detta är svårt att passa in i tilläggsstrukturen. Även om reduktionen görs vid sidan om utlandstilläggen uppstår problem med vissa höga kostnader som luftkonditionering i eller värme i . Att sätta tak för kostnaderna är visserligen tekniskt sett möjligt. Men nya adminstrativa problem uppstår. På vissa håll kan elräkningen komma åratal efter det att den utsände lämnat sin post. Men kan man inte ställa ut blanka checkar till de anställda. Det måste finnas incitament för folk att släcka ljuset när de går hemifrån. Man måste därför ha en mekanism som övervakar och ifrågasätter driftskostnaderna och den kontrollen kan bara göras lokalt på utlandsmyndigheterna. Med den förutsättningen är det enklaste därför att betala dessa Utlandsvillkor i vissa andra länder och internationella organisationer m.m. kostnader med allmänna medel fullt ut. drog mot den här bakgrunden slutsatsen att systemet med helt fria och möblerade bostäder skulle bestå. Även tillämpar en grundsyn som innebär att i princip samtliga kostnader som den utsände tvingas vidkännas för en för- hyrd familjebostad betalas av arbetsgivaren. (Det normala är annars att man ställer en bostad till förfogande kostnadsfritt.) Förmånen kallas Living Quarters Allowance och den kompletteras av andra förmåner, exempelvis vid extraordinaära situationer. Bostads- normer finns i systemet. EU-delegationerna ställer fri bostad – med normenligt antal rum och ett av delegationschefen godkänt pris per kvm – till de utsändas förfogande. Möbler och utrustning, t.ex. vitvaror samt säkerhets- utrustning och vid behov även vakter står delegationen för. EU- delegationerna hyr alla bostäder inkl. all drift och underhåll. FN tillämpar ett system där det för varje ort fastställs ett index som utgör bostadselementet i det s.k. Post Adjustment Index (lön x PAI för bostad). För får den utsände en summa pengar som skall täcka en normal kostnad för en bostad på orten. Kostnaden har tagits fram på basis av de hyror m.m. som inter- nationell personal betalar på resp. ort. Men nykomlingar på en ort drabbas ofta av högre hyror och de som varit ute länge kan skaffa sig billigare bostad än genomsnittet. Därför fastställer FN s.k. treshold rents. Om hyran överstiger treshold rent betalar FN normalt av mellanskillnaden . Sedan av- trappas stödet till hälften de nästkommande två åren för att därefter upphöra. Om å andra sidan den utsände tillhandahålls en fri bostad eller hyr en bostad billigt från regeringen i landet eller från någon internationell organisation el. dyl. så kan det göras ett avdrag från treshold rent. Den utsände kan i vissa fall således bli tvungen att betala en del av kostnaden för bostaden ett. Undantagsvis kan den utsände få stå för hela kostnaden. Det kan tilläggas att treshold rent fastställs som en angiven procentsats av lönen. FN ser ett behov av att överväga hur bostadsförmånen skall konstrueras . Det nuvarande systemet anses enligt ansvariga inom FN inte skapa tillräckligt bra möjligheter till kontroll av kostnaderna för personalens bostäder. Utredningen vill här tillägga att det synes var en rätt spridd uppfattning bland de svenska utsända att FN tillhandahåller en påse pengar för bosta- den och därmed får den utsände vida möjligheter att ordna sitt boende. Det är inte så. Utlandsvillkor i vissa andra länder och internationella organisationer m.m. Enligt den kanadensiska studien erbjuder 16 av de 17 utrikes- förvaltningarna, alla internationella organisationer och alla företag hjälp med boendet i värdlandet. Det förekommer i viss utsträck- ning begränsningsregler. Tio av utrikesförvaltningarna kräver inte att den utsände skall stå för någon del av bostadskostnaderna. Alla internationella organisationer och av de privata företagen kräver att den utsände står för en del av bostadskostnaderna. I genomsnitt ligger detta självkostnadsavdrag på av lönen. Drift och underhåll m.m. för bostaden betalas av tre av fyra arbetsgivare. 18.2.10 Start- eller flyttningsbidrag I förekommande fall ersätter alla arbetsgivare de direkta kostnader som är förenade med flyttning av en anställd till och från en post utomlands. I det följande behandlas kort kontanta bidrag som kan ges ut för olika ändamål i samband med förflyttning. I det svenska utlandsvillkorssystemet ingår särskild flyttersätt- ning (tidigare benämnt förflyttningsbidrag) bland de skattefria för- månerna. Den särskild flyttersättningen utbetalas i form av ett engångsbelopp med ett visst procenttal av prisbasbeloppet enligt UtN:s anvisningar och utges både för den utsände, ev. medföljare och medflyttande barn. Tanken bakom denna schabloniserade ersättning är att gottgöra diverse ökade kostnader i samband med flyttning som inte ersätts på annat sätt. I betalar arbetsgivaren inte något utöver de direkta kostnaderna för arbetstagaren – som t.ex. upphängning av gardiner och anslutning av tvättmaskin m.m. – i samband med en flyttning. har ett skattefritt engångsbelopp kallat utrustnings- ersättning som utgår under förutsättningen att utlandsuppdraget skall vara . I samband med den första utstationeringen utgår full ersättning. Vid senare flyttningar från ministeriet till utrikesrepresentationen begränsas ersättningen till har gått sedan senaste förflyttning, till har gått och till i övriga fall. Full ersättning motsvarar på attachénivå . Ersättningen höjs om den utsände åtföljs av maka och per medföljande barn. Utöver denna ersätt- ning utgår även skattefri s.k. installeringsersättning vid alla för- flyttningar. Beloppen reduceras dock i de fall som uppdragen varar än . En utsänd på attachénivå med medföljande maka får samt per medföljande barn. Utlandsvillkor i vissa andra länder och internationella organisationer m.m. har ett skattefritt start- eller flyttningsbidrag, (eng. Settling-in ) i form av engångsbelopp. Beloppets storlek beror av familjesituationen. Det utgår med samma belopp oavsett ort. För en utsänd med medföljare och två barn uppgår beloppet f.n. till . Det finns vidare ett skattefritt tillägg för att täcka kostnader för löpande förslitning av möbler m.m. I det norska systemet saknas flyttningsbidrag. Däremot blev den särskilda gottgörelsen etableringstillskott infogat i utlandsvillkors- systemet 1994. Utöver denna ersättning kan den enskilde tjänste- mannen ansöka om s.k. tillträdesförskott på utlandstillägget med upp till 300 000 NKR som kan bidra till finansieringen av bil, kläder m.m. Tillträdesförskottet återbetalas genom avdrag på ut- landstillägget under utlandsstationeringen. tillämpar ett system med s.k. Transfer Grants för att ersätta de många olika kostnader som uppstår vid flyttning, som att byta ut möbler, andra inventarier och utrustning m.m. Transfer Grants utgår som skattefria engångsbelopp. Systemet har setts över. Därvid har man släppt kopplingen till den utsändes lön och i stället utges fasta belopp för olika personalgrupper. Basic Transfer utges med mellan drygt 1 och knappt 6 för gifta. För varje barn tillkommer . Vid den första poste- ringen utomlands ges dessutom ett särskilt tillägg (Initial setting- up addition), som för en gift utsänd på handläggarnivå uppgår till ca 2 . Ersättning för kläder utges som Transfer . I utbetalas Foreign Transfer Allowance i samband med förflyttningar ut ur eller mellan länder. Avsikten är att täcka den utsändes egna kostnader av diverse slag i samband med flyttningen. Härutöver finns särskilda evakueringstillägg m.m. och ett särskilt tillägg vid hemflyttning, som starkt påminner om FTA, men med mindre ersättningsbelopp. transportkostnader m.m. betalas direkt av State Departement. Tilläggen är skattefria. EU:s utsända får i samband med förflyttning mellan poster eller återflytt två extra månadslöner – ej skattefria – enligt särskilda regler. Detta lönetillägg skall täcka de diverse utgifter som uppstår vid flyttning. Transportkostnader m.m. betalas av arbetsgivaren. FN:s utsända får i samband med förflyttning till en ny postering som skall vara ett s.k. Assignment som består av dels ett DSA (traktamente) för den utsände själv och hälften av detta för medföljande familjemedlemmar, dels en klumpsumma som avses täcka diverse kostnader som en flyttning kan föra med sig och som, beroende på omständigheterna, utgår Utlandsvillkor i vissa andra länder och internationella organisationer m.m. med antingen en eller två månaders grundlön på den nya stationeringsorten (avdrag görs med hänsyn till familjeomständig- heterna, ortens hardshipklassning osv.). Klumpsumman får antas motsvara den särskilda flyttersättningen enligt U-ALFA. Enligt den kanadensiska studien förekommer flyttningsersätt- ningar i av utrikesförvaltningarna, av de internationella organisationerna och av företagen. Uppemot hälften av de arbetsgivare som betalar flyttersättning gör det i form av ett maxi- merat engångsbelopp, olika för olika personalkategorier. Det fram- går att ersättningarna är helt schabloniserade. Det kan vidare noteras att samtliga utrikesförvaltningar och internationella orga- nisationer uppger att flyttersättningarna är skattefria, medan av företagen uppger att de är skattepliktiga lönepåslag. Unikt för är att utlandsvillkoren för de statsanställda regle- ras i kollektivavtal och inte genom författning eller administrativa bestämmelser. Vissa arbetsgivarbefogenheter enligt U-ALFA har i avtalet tillagts (UtN). UtN är en partsam- mansatt myndighet, med egen instruktion, där arbetsgivarna och arbetstagarorganisationerna utser vardera hälften av ledamöterna i nämnden. Ordförande i är generaldirek- tör, som har utslagsröst. UtN utfärdar föreskrifter om den närmare tillämpningen av U-ALFA och genomför kostnadsundersökningar. hanterar UtN endast undantagsvis individärenden. I fastställs utlandsersättningarna av utrikesministeriet med stöd av lag. I anslutning till utrikesministeriet finns den s.k. , som är ett bere- dande och rådgivande organ. Nämnden har åtta medlemmar, varav 4 företrädare för , 2 för finansministeriet och 2 för UM:s personal. Nämnden har till uppgift att behandla ärenden som gäller grunderna för ersättningar till tjänstemännen inom utrikesrepre- sentationen samt avge utlåtanden i principiellt betydelsefulla frågor samt utföra andra uppgifter som UM bestämmer. UM skall in- hämta nämndens utlåtande innan UM avgör ett ärende inom dess ansvarsområde. Om minst en ledamot från finansministeriet har en avvikande mening i ett ärende, skall UM inhämta utlåtande även från statsrådets finansutskott. Personalinflytandet i nämnden får sägas vara mycket begränsat. Utlandsvillkor i vissa andra länder och internationella organisationer m.m. I andra utrikesförvaltningar och i de internationella organisa- tionerna finns såvitt utredningen erfarit inte organ som kan sägas motsvara UtN. och har tidigare haft liknande konstruktioner, men de är avvecklade. Företrädare för utrikesministerierna uppger att det förekommer överenskommelser och samråd med de anställdas representanter i villkorsfrågorna. Det fackliga inflytandet är vid jämförelse med svenska förhållanden begränsat. Som framgått av det inledande avsnittet regleras utlands- villkoren även i genom avtal. Utredningen skall enligt direktiven se på de lösningar som de svenska storföretagen har för sin utlandsstationerade personal. Utredningen redovisar nedan kort utlandsvillkorssystem. har slutat göra lönejämförelser med andra exportföretag – man anser det meningslöst – men jämför däremot utlandsvillkors- systemens uppbyggnad. Företrädare för anser att före- tagets system ger en representativ bild av hur de stora export- företagen i behandlar dessa frågor. Ett företags, i all synnerhet en global koncerns, och en statlig myndighets förutsättningar är olika både beträffande anställnings- villkor i allmänhet och ännu mer i fråga om utlandsvillkor. Den skattemässiga regleringen vid utlandsstationering är t.ex. helt olika. Trots skillnaderna finns det enligt utredningen ändå påfallande likheter när det gäller det allmänna synsättet och i fråga om vilka komponenter som bör ingå i ett utlandsvillkorssystem. har gått från 107 000 anställda till ca 50 000. Målet för den pågående omställningen är att komma ner till 47 000 anställda. hade man 3 500 anställda som var posterade utanför det egna hemlandet för en beräknad tid av . är nu på väg mot 1 000 pågående utlands- uppdrag. Drygt hälften av uppdragen avser svenskar stationerade utomlands. Utlandsuppdragen benämns Long-term assignment och tiden för utlandsstationeringarna brukar vara i resp. land. De utsända behåller anställningen i hemlandet under utlandsuppdraget. Utlandsvillkor i vissa andra länder och internationella organisationer m.m. framhåller att man i hög grad styrs av hänsynen till lag- stiftning och andra förhållanden som råder på olika håll i världen, både i de utsändande länderna och i de mottagande. Detta försvårar och fördröjer omstationeringsprocessen. Den svenska statens utsända har däremot bara en enda hemvist. Bland annat mot bakgrund av bolagets omstrukturering har sett över utlandsvillkoren och gäller ett nytt utlandsvillkorspaket globalt. att samtliga utsända behandlas på ett jämlikt, rättvist och konse- kvent sätt, att öka rörligheten i Ericssonföretagen på global nivå, att öka transparensen i systemet, bland annat genom en öppen information om villkoren till alla som skall sändas ut, att ha en klarare rollfördelning mellan Head Office och dotter- bolagen och därvid genomföra en viss centralisering av villkors- frågorna, och att skapa ett virtuellt hemland, Euroland, för alla utsända oavsett vilket hemland de har. Detta ger en bas för alla ekono- miska överväganden och grunden för beräkningar av prisnivåer och levnadskostnader i det mottagande landet. Lönen under ett utlandsppdrag Utgångspunkten för lönesättningen är den befattning som den utsände skall ha på stationeringsorten. gör en befattnings- värdering där alla befattningar klassificeras, rankas och värderas. Den individuella lönen bestäms sedan med hjälp av ytterligare parametrar som kompetens, erfarenhet och duglighet. För en utsänd på expert- eller chefsnivå är lönespannet +- i för- hållande till lönen för befattningen. Lönen sätts i euro, netto efter skatt och sociala avgifter. står för dessa kostnader med hänsyn till de för varje land/ort gällande bestämmelserna. Netto- lönen uttrycks på detta sätt för alla utsända i hela världen. Denna nettolön – base salary – delas sedan upp i en del som avser ett beräknat konsumtionsutrymme (spendable income) och en resterande del (discretionary) som är till för sparande m.m. i den utsändes hemland. För att ge en bas för att räkna fram skillnaderna i konsumtionsutrymme mellan olika orter i världen har låtit ECA ta fram den genomsnittliga levnadskostnadsnivån () i åtta (det virtuella Euroland) och satt index 100 på det Utlandsvillkor i vissa andra länder och internationella organisationer m.m. För de aktuella orterna levererar ECA sedan ett index som kan bli både över och under 100. Sedan görs en justering kallad cost of living adjustement (COLA). Resultatet blir spendable income på stationeringsorten. Intressant är att den del av lönen som utgör spendable income minskas om index är mindre än 100. I flera svenska storföretag (och i vissa utrikesförvaltningar) görs mot- svarande beräkningar, men negativ COLA föranleder inte någon faktisk reducering av nettolönen. Under utlandsuppdraget kan ett STI (Short-term incentive) utgå. Detta kan närmast beskrivas som ett målrelaterat uppdragstillägg. Det bestäms till en viss procentuell andel av base salary. Det före- kommer också bonussystem. Syftet är bland annat att befrämja resultat och ökad personalrörlighet i den internationella verksam- heten. Hardship kompenseras genom tillägg på nettolönen (base salary). Tillägget baseras helt på ECA:s location ranking, där Euroland utgör kalkylbas (index 100). Tillägget kan ligga på 20–av base salary för normala hardshiporter, men är för en del orter betydligt högre. Medföljare, barn och resor har inget medföljartillägg i sitt system, däremot pensions- kompensation för medföljaren. Den utgår med samma belopp för alla medföljare oavsett den utsändes ställning. Pensionskompensa- tionen dubblas när medföljaren ackumulerat varit ute och är gammal. När det gäller barnen betalar företaget skolkostnader från . Barntillägg före- kommer inte i systemet. Utbudet av fria resor är relativt brett. Förmånerna är i stort de samma som i U-ALFA. En semesterhemresa per tolvmånaders- period betalas för den utsände och familjemedlemmarna. Utlandsvillkor i vissa andra länder och internationella organisationer m.m. Bostad, flyttning och andra förmåner tillhandahåller helt fri bostad på stationeringsorten. Bostadsförhållandena i hemlandet anses vara den enskilde anställ- des sak. Detta är en nyhet i utlandsvillkorssystem och syftar till minskade kostnader för administration. Flyttnings- kostnader betalas och den utsände får dessutom en flyttnings- ersättning för allmänna flyttkostnader, för att möblera om, utrusta hemmet osv. Detta gäller även vid återresa. Hur bostaden skall se ut avgörs av dotterbolaget7 lokalt.