sou · GSB3129d5 · 2005-01-01 00:00:00 — Kommer dessutom en direktförbindelse mellan och Tysk- land till stånd leder detta sannolikt till en ökad prispåverkan mellan och den europeiska kontinenten. Att det endast finns en tillförselväg till och aktörerna är få begränsar konkurrensen. Fullföljs DONG:s köp av Nova Naturgas handelsverksamhet, ökar deras roll på marknaden som transport- och handelsverksamheten får en tydligare uppdelning. kommer på kort sikt att få en dominerande ställning genom att i princip ha alla leveranser av naturgas till . De har avtal mot slutkunder i och får i och med köpet flera slutkunder och även kunder i form av distribu- törer/underleverantörer. De vet villkoren i ett antal avtal med slutkunder som de blir leverantörer till distributörer som skall avsätta naturgas i konkurrens på den svenska marknaden. Ur konkurrenshänseende skulle det ha varit en fördel om ytterligare aktörer kommit in på marknaden i samband med denna förändring. I nedanstående tabell illustreras hur DONG:s inflytande på den svenska marknaden ökar, skuggade rutor i tabellen, om köpet av Nova Naturgas slutförs. SOU 2004:129 Rapport 6.b (tidigare Nova Naturgas) Illustration av förändringen om DONG:s planerade köp av Nova Naturgas genomförs. Import och handel i miljoner normalkubikmeter naturgas (MNm3), omsatta volymer i . har som framgått redan slutkunder i och kan även komma att sälja naturgas på hela slutkundsmarknaden i . Även på en marknad, där inte förutsättningarna för en väl utvecklad konkurrens är uppfylld, kan slutkunderna dra nytta av att flera aktörer erbjuder leveranser. Ett exempel på det är köp av naturgas för kraftvärmeproduktion. Fler än en leve- rantör erbjöd leveranser med varierande villkor och kunden kunde välja mellan erbjudanden om naturgasleveranser. Det anbud som antogs innehöll villkor som kan vara banbrytande. Den valda leve- rantören kunde erbjuda en naturgasleverans där natur- gaspriset, på den naturgas som används för elproduktion, indexeras mot spotpriset på el på . Den naturgas som används för den samtidiga värmeproduktionen prisätts på ett traditionellt sätt med prisföljning mot olja. Huvudmarknaden för dansk naturgas har varit och . Utbudet av dansk naturgas har varit större än efterfrågan, och det har inte funnits någon stor alternativ marknad att avsätta naturgasen på. Detta har varit en fördel för den svenska marknaden genom att priset har anpassats till betalförmågan på den svenska marknaden. I en situation med ökad efterfrågan och en utbyggd infrastruktur är det naturligt att naturgasen avsätts på den marknad som betalar bäst. En sådan utveckling leder till en prisutjämning i importledet i . råder en situation där olika aktörer söker sina roller på en helt öppen marknad. En leverantör som köper naturgas direkt från en producent och har större insyn i villkoren bakåt i handelskedjan 4 köpte naturgas från Nova Naturgas, som levererade vidare till , och till Öresundskraft, men Gas hade ingen egen import. kan sannolikt erbjuda naturgas till bättre villkor än en underleve- rantör, i rådande situation. I de prisutvecklingar, som vi har presenterat i vår huvudrapport, är vår bedömning att oljeprisförändringar, inklusive dollarkursens utveckling, är den helt dominerande orsaken till de prisföränd- ringar som har skett i sedan marknadsöppningen. Vår tolkning av statistiken är att synliggörandet av transport- kostnaderna genom publicerade tariffer inte generellt har medfört stigande totala priser. Transportkostnaderna har enligt vår be- dömning inte ökat om man ser till hela kundsegment. Däremot har vissa enskilda kunder fått högre priser till följd av att transport- kostnaderna allokeras till varje kund. Med alternativkostnadspris- sättning har kundens alternativ tidigare givit kundens betalförmåga inklusive transporter. Några kunder har indirekt burit en högre andel av transporterna och tillkommande kunder har anslutits på marginalen. I och med marknadsöppningen separeras priset för transport och energi. Det leder till att transportkostnaderna för- delas på ett mer likformigt sätt . 3.6.1Värdering av prispåverkande faktorer När ett gasavtal tecknas sker en förhandling där priset fastställs med beaktande av konkurrenssituationen på marknaden. Samtliga faktorer som parterna vill åberopa avhandlas. I tabellen nedan sammanfattas våra bedömning av olika faktorers påverkan på naturgaspriset och dess utveckling. SOU 2004:129 Rapport 6.b Stor, i traditionella avtal. 90 i traditionella avtal. Mot olja inklusive skatt i . Ingen direkt påverkan på Mot olja exklusive skatt mot importör. Skillnad i kapitalkostnad mot 5 i traditionella avtal. alternativet(KPI, NPI) Marknadens sammansättning och förbrukningsprofil. Stor, pris till landet inkluderar lastutjämning och kapacitets- utnyttjning i danska nätet. Prisföljning mot el i nya avtal. För större kunder, samt distri- butörer till slutkund, då priset fastställs via förhandling. Ingen i nya avtal, transport- avgift betalas separat. Ingen i nya avtal, transportavgift betalas separat. 3.6.2Vilken utveckling kan förväntas På en fungerande öppen konkurrensutsatt marknad förbättras förutsättningarna för att priserna i importavtalen, exklusive skill- naden i transportkostnader till och lastutjämningskost- nader, kommer att ligga på samma nivå som för övrig naturgas som levereras från den danska delen av , till andra marknader. De svenska slutkundspriserna riskerar att bli högre än på andra marknader till följd av höga transportkostnader i landet. Uppdel- ningen av transport och handel är en helt ny företeelse och aktörerna söker nu vägar för att hantera denna uppdelning utan att försämra förutsättningarna att behålla sina kunder och expandera naturgasanvändningen. En utveckling mot för marknaden mer anpassade transporttariffer kan förväntas. Ett stort inslag av temperaturberoende användning leder till högre kostnader för lastutjämning och ger även sämre kapacitets- utnyttjande. En marknad med ökade industrilaster kan höja den totala marknadslastfaktorn för leveranser till som en ökande andel kraftvärme kan resultera i en lägre total mark- nadslastfaktor. 4Alternativ till mottagningsplikt, Take or Pay (ToP) 4.1Villkor i olika led Mottagningsplikt, ToP, förekommer främst i det som kan sägas utgöra grossistledet i handelskedjan för naturgas. Mellan de olika aktörerna i grossistleden, som alla förutom producenterna i danska , dessutom har en roll på slutmarknaden tillämpas ToP. 4.1.1Grossistledet, Producent –Importör- Underleverantör Naturgas köps och säljs i olika led. Naturgasen till levereras i huvudsak av danska , som i sin tur köper naturgasen från producenterna i danska delen av . Dessa aktörer kan sägas handla med naturgas som grossister. Den som bäst kan bedöma hur stora mängder naturgas som kan avsättas på marknaden, av dessa parter, är köparen som via sina kunder kan skapa sig en bild av slutmarknaden. Den helt dominerande avtalsuppgörelsen mellan dessa parter är att köparen tar på sig en mottagningsplikt och säljaren en leveransplikt. Köparen förbinder sig att alltid ta emot eller i vilket fall betala för en viss volym naturgas och år. Säljaren garanterar, åtar sig, att alltid leverera den kapacitet som avtalats för olika perioder av året. I nästa led säljs naturgasen vidare till en grossist i , exem- pelvis ett naturgas-/energibolag eller direkt till slutkund. Naturgas- /energibolaget i har tagit på sig rollen att vara aktör i och sälja naturgasen vidare till olika slutkunder såsom industrier, fjärrvärmebolag och till enskilda kunder som använder naturgas för uppvärmning. Även om importören, även innan mark- nadsöppningen, hade vissa slutkunder var rollerna tydligare då. Importören levererade naturgasen till en underleverantör som sålde naturgasen till slutkundsmarknaden utan att vara konkurrensutsatt på sin slutmarknad. Underleverantören tog på sig en mottagnings- plikt, ToP, och riskerade att förlora leveranser i konkurrens med andra energislag men utsatte sig inte för risken att konkurreras ut av andra naturgasleverantörer på marknaden. På den öppna mark- naden blir rollerna annorlunda. Leverantören till underleverantören säljer även själv naturgas direkt till slutmarknaden. rerar redan naturgas direkt till , som de levererar naturgas till Nova Naturgas, som i sin tur också säljer till . har även tecknat avtal för framtida leveranser till slutkunder i och kommer köpet av Nova Naturgas till stånd, får i och med detta ytterligare leve- ranser till och avtal med ett antal slutkunder. 4.1.2Vad innebär mottagningsplikt, ToP Mottagningsplikten uttrycks som en viss procent av avtalad volym vanligen på såväl månads- som årsbasis. Köparens mottagningsplikt innebär att han förbinder sig att betala för en avtalad volym naturgas, oavsett om denna volym kan tas emot eller ej. Benäm- ningen take or pay är en sammandragning av take and pay or pay. Att köparen tar på sig en sådan volymrisk innebär inte enbart nackdelar för honom. Om risken avlastas leverantören, kan den köpare som är beredd att ta på sig en hög mottagningsplikt få bättre villkor i andra delar av avtalen. Köparen är den som bäst kan bedöma vilken avsättning som finns för naturgasen på marknaden. Har köparen som underleverantör, som alternativ till att sälja naturgasen vidare, även avsättning för naturgas i egna anläggningar kan denna möjlighet utnyttjas och riskerna med osåld naturgas minimeras. Samtliga grossistaktörer i , förutom importörer- na och , har även avsättning för naturgas i egna anläggningar. Trenden är att ToP-nivåerna i avtalen har blivit lägre . Mot att tidigare ofta ha legat på nivån blir nivåer på vanligare. En faktor som bidrar till att risken med ToP blir lägre än tidigare är att avtalstiderna är kortare även i grossistleden. Köparna binder inte upp sig i avtal under lika långa tider som . är avtalstider på omkring inte ovanliga mot att de har varit eller till och med längre. I avtalen är ToP-villkoren utformade så att den naturgas som inte förbrukas när köparen åtagit sig att göra det inte går helt förlorad. Håller sig köparen inom de kapacitetsgränser som finns avtalade, kan han normalt ta ut naturgasen vid andra tillfällen. På slutkundsmarknaden i är ToP-åtaganden ovanliga. Endast i något fall har det nämnts att de allra största kunderna har tecknat avtal med ToP-åtagan den. De prismodeller som de olika naturgasbolagen erbjuder med fasta priser, prisband etc. som pre- senterats i vår huvudrapport riktar sig främst till kunder på slut- marknaden, det vill säga kunder som inte har ToP-åtaganden. 4.1.3Varför finns mottagningsplikt, ToP När nya infrastrukturer byggs upp av kommersiella aktörer är det nödvändigt att olika parter är beredda att ingå långsiktiga avtal och göra åtaganden, vilket varit fallet vid uppbyggnaden av systemen med rörbunden naturgas. Skall en mer omfattande utbyggnad göras i , kommer även det att kräva långsiktighet och åtaganden genom bindande avtal mellan involverade parter. har LNG med fartygstransporter i det första ledet aktualiserats allt mer för den svenska marknaden. Även denna form av naturgas- försörjning kräver betydande investeringar i utvinning, fartyg och terminaler hos både säljare och köpare. I avtal för den typen av leveranser kommer alltid någon form av långsiktiga volymsåtagan- den från kunder att vara nödvändiga för att garantera de stora och kapitalintensiva investeringarna. Hur marknaden fungerar styrs av utbud och efterfrågan. Som framgått har uppdelningen varit att leverantören tar prisrisken genom att indexera naturgaspriset mot oljeprisets utveckling. Som motprestation har mottagaren tagit volymsrisken genom att för- binda sig att ta emot en viss mängd naturgas . Denna riskfördelning synes ha passat producenterna och varit den rådande på naturgasmarknaden. Så länge olja ersätts och utgör det mest realistiska alternativet till naturgas kan principen försvaras. Naturgasen blir inte dyrare för kunden än alternativet. På samma sätt som på elmarknaden kan förväntas att några aktörer, som har varit beredda att verka på en monopolmarknad och med de villkor som gäller där, inte är beredda att vara aktörer på en öppen marknad. på grossistmarknaden gällande villkor är att aktörerna där är beredda att ta på sig den risk som mottagningsplikten medför. Möjligen har take or pay fått en mer negativ stämpel än förtjänat. I de flesta former av avtal förbinder sig köpare att köpa sin vara från en leverantör . kan han inte teckna avtal med annan leverantör för att tillgodose samma behov. Det är inte heller ovanligt att köparen förbinder sig att köpa en bestämd kvantitet . Finns volymsåtaganden i avtalen kan inte köpare fritt välja att avstå från leveransen eller vilket fall inte avstå från att betala den. Först när det uppstår en fullt utvecklad konkurrens och utbudet över- stiger efterfrågan är säljaren beredd att sälja varan på andra villkor. 4.2Alternativ till ToP utvecklas av marknadsaktörerna Generellt sett anser naturgasaktörerna att de aktörer som handlar med naturgas i grossistledet måste kunna bedöma sin marknad och de risker/möjligheter som föreligger på denna marknad. Att köparen måste vara beredd att göra volymsåtaganden och att marknadsaktörerna skall kunna hantera riskerna är en utbredd uppfattning. 4.2.1Alternativ 1: Nya avtalskonstruktioner leder till andra villkor har naturgasleverantörerna lyft fram att huvudmarknad för naturgas i är ersättning av fossilbränsleanvändning samt samtidig el- och värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar. Den nya avtalskonstruktionen för leveranser av naturgas för elproduk- tion i kraftvärmeanläggningar indikerar att riskfördelningen mellan leverantör och köpare kan vara på väg att ändras. Säljaren har för den naturgas som används för elproduktion släppt prisföljningen mot olja. Följningen mot elpriset medför att köparen kan produ- cera el med vetskapen om att han får avsättning för den till ett konkurrenskraftigt pris. Köparen löper därmed ingen risk för att anläggningen skall behöva tas ur drift av konkurrensskäl och kan därmed åta sig en mottagningsplikt under den överenskomna leve- ranstiden. Lösningen är ett exempel på hur marknaden kan lösa riskfördelningen utan någon annan form av reglering. 4.2.2Alternativ 2: Fungerande andrahandsmarknader utvecklas På kort sikt kan skapandet av en marknadsplats för en andra- handsmarknad underlätta för den som av olika skäl har behov att få avsättning för naturgas på alternativa marknader. plats, där både naturgas och transportkapacitet skall kunna utbytas mellan aktör, är på väg att etableras i . Skapas en andrahandsmarknad, minskas risken att någon aktör måste betala för naturgas som inte kan avsättas på den tänkta mark- naden. Även om naturgasen måste säljas vidare till sämre villkor, finns en möjlighet att avyttra den och minska den eventuella ekonomiska skadan. För att en andrahandsmarknad skall kunna skapas måste åtgärder med avseende på strukturen och rollerna när det gäller transporten av naturgas inom vidtas. Ett naturligt villkor om en leverantör konkurrerar ut sin under- leverantör, på marknader för vilken underleverantören har ToP- åtaganden mot leverantören, är att mottagningsplikten reduceras i motsvarande grad. Enligt uppgift finns sådana klausuler i avtal som har upprättats efter marknadsöppningen. 4.2.3Alternativ 3: Fungerande marknadsplatser utvecklas En förutsättning för att naturgasen skall kunna handlas på ett annorlunda sätt är sannolikt att det skapas marknadsplatser för naturgashandel. Marknadsplatser för naturgas innebär en successiv övergång till öppna och mer likvida naturgasmarknader, vilket i sin tur minskar behovet av rigida mottagningsförpliktelser. En köpare skulle då på samma sätt som när det gäller elhandeln i kunna köpa sitt basbehov av naturgas genom att teckna ett kontrakt för detta behov och kombinera det med köp via ett noterat börspris. I har förutsättningarna för att skapa en börs undersökts, men bedöms inte villkoren för att en sådan skall kunna fungera vara uppfyllda. I länder där infrastrukturen är uppbyggd går utvecklingen mot kortare avtal och marknadsplatser där naturgas kan köpas och säljas på andra villkor. Vår bedömning är att den naturgas som säljs från en leverantör till en aktör på den svenska marknaden som köper naturgas för vidare- försäljning till slutmarknaden kommer att ha mottagningsförplik- telser i sitt avtal. Även vid direktleveranser till stora slutkunder, som till exempel kraftvärmeverk, innebär leverantörens villkor att kunden köper naturgasen med en mottagningsplikt. Med undantag för de allra största kunderna säljs naturgasen utan mottagningsplikt på slutmarknaden i . Sannolikt kommer avtal med mottagningsplikt i form av ToP att behövas på marknaden till dess att öppna och likvida marknads- platser skapas. En sådan utveckling har startat på mer mogna marknader, än den svenska, med väl utbyggd infrastruktur och flera tillförselvägar. I vilken takt utvecklingen kan gå i styrs av just nämnda förutsättningar. I avvaktan på en sådan utveckling är det enligt vår uppfattning angeläget att en väl fungerande marknad för andrahandsförsäljning av naturgas skapas. Vår bedömning är att de stora aktörerna kommer att kunna hantera den volymsrisk de åtar sig. Det föreligger alltid en risk att de små aktörerna kan drabbas om de tar på sig stora risker. Huru- vida dessa skall skyddas via någon form av regleringar som den som finns får övervägas.