sou · GSB377 · 2005-01-01 00:00:00 — Mer kunskap behövs för att kunna fatta beslut om inriktning och ambitionsnivå, särskilt när det gäller kundunderlag och val av prov- och hotsystem. Mot bakgrund av de i kapitel 6 dragna slutsatserna rekommenderas följande fortsatta handläggning: 1.Fatta beslut om att gå vidare i arbetet med att upprätta en svensk EW-range. 2.Upprätta en studiegrupp under ledning av VoVC med representation från Försvarsmakten och FOI. Studien bör inriktas mot att fördjupa beslutsunderlaget. Viktiga studiefrågor är kundunderlag (t ex kvantifiering av utnyttjandet), investeringsbehov, och finansieringsformer. 3.Inventera vad som finns i form provsystem som skulle kunna användas, med eller utan modifiering, som hotsystem på en EW-range. 4.Förankra på erforderlig nivå att vi skall ha denna förmåga och att vi kan erbjuda dessa tjänster även till utländska kunder. Bilaga 1 Förkortningar och begrepp I den genomförda analysen har följande förkortningar och begrepp använts. Flygvapenbas (i ) Giga , mått på frekvens (1 GHz = 109 svängningar/sekund) Luftvärnet (inom VoVC även Luftvärdighet) Marknadsföring och kvalité (enhet i VoVC) , , ) som levererar HKP14 SOU 2004:77 Bilaga 4 Validerings och Verifierings Centrum Bilaga 2 , , Weapons School1 utbildar bland annat helikopterförband i EW-taktik. Skolan disponerar en Training Range med en yta av 100 Nm2 på vilken det finns 40 hotsystem grupperade kring realistiska mål. I hotsystemen ingår robot- akan- radar-system varav huvuddelen är stationära och några mobila. Man använder också markeringseffekter (Smokey ) vilka ger en visuell markering av robotskott (rökspår). IR-stimulatorer för att aktivera IR-baserade robotskottvarnare är under införande. En viktigaste funktionen på är integrationen av hoten och en centraliserad ledning. Övade helikoptrar följs upp med radar, hotoperatörerna har direktförbindelse med ledningen och video från hotsystemen länkas direkt till ledningscentralen, vilket möjlig- gör granskning av resultat i realtid. Besättningen blir medveten om resultatet. I är det vanligt att industrin driver anläggningar där försvaret köper erforderliga tjänster, t ex flygsimulatorer för utbildning och träning. Detta är fallet beträffande hotsystemen på , vilka opereras och underhålls av . betalar för den tid man använder ett hotsystem. 1 Ref 2.2. SOU 2004:77 Bilaga 4 Exempel på kostnader: Kostnad/timme (US $) Systemkostnad (M US $) Under utbildningen använder man följande grundregler: 1.Utbildningen börjar från slutet av förloppet. Besättningen lär sig att agera inom bekämpningsenveloppen. Därefter arbetar man sig bakåt till förmåga att undvika hotet och därefter till att planera uppdraget. 2.Utbildningen börjar med enskild helikopter och övergår därefter till att genomföras i förband. 3.Utbildning börjar under dager och övergår därefter till mörker med NVG. 4.Man börjar med att besättningen känner till hotens läge och övergår därefter till taktiska lägen där hoten är okända. Den sista viktigaste delen är debriefing med utvärdering. Vid debriefing utnyttjar man video från hotsystemen som synkron- iseras med video och FLIR-inspelning från helikoptern. Besätt- ningen och instruktören kan sedan utvärdera resultatet från övningen. Bilaga 4 SOU 2004:77 Studie av framtida behov finns det bara en anläggning i som kan presentera en hotmiljö där realistisk träning kan genomföras – RAF Spadeadam i Northumberland.2 I har man genomfört en studie för att analysera nuvarande och kommande behov för ground-to-air EW Training. I studien identifierade man fyra huvudsakliga krav: 1.Operational Trials and Evaluation (OT&E) 2.Verifiering av nya eller modifierade hotdata (PFM) 3.Rutinmässig träning av taktiskt uppträdande mot represen- tativa hot 4.Erbjuda högintensiv EW-miljö med stridsscenarier 2 Ref 2.1. Krav 1 (OT&E) kan jämföras med vårt behov av verifiering och validering fordon, fartyg och luftfarkoster och deras utrustning för telekrig och behovet av att utveckla den taktik som erfordras för att få optimal verkan av dessa system. Krav 2 (verifiera PFM) innebär att man i bekräftar att t ex ett nytt hotbibliotek fungerar på avsett sätt mot ett aktuellt hot. Detta ställer krav på att erforderliga system för såväl presentation av hotdata som system för mätning av aktuella parametrar snabbt kan anpassas till det nya . Nästa tillfälle man får svar på frågan om det fungerar är när plattformen blir utsatt för bekämp- ning, t ex under en internationell insats. Krav 3 (rutinmässig träning) innebär tillämpning av den taktik som tagits fram enligt krav 1 och att kontollera (från början till slutet) att det kompletta systemet fungerar tillfredsställande. För att möjliggöra detta krävs vidare att utrustningen är mobil/lätt flyttbar så att den kan användas på andra platser, t ex skjutfält, lågflygområden eller i en annan del av världen vid internationella insatser. Krav 4 (stridsscenarier) skall inkludera (Suppression of ) och ELINT (Electronic Intelligence) för att kunna mäta effektiviteten hos EW-systemen, plattformen och besätttningen i en realistisk miljö. På Spadeadam använder man en mix av verkliga system, emulatorer och simulatorer. Verkliga system har köpts från bland annat tidigare . Emulatorn har samma karaktäristik och signaler som en verklig hotutrustning men ser inte fysiskt ut som denna. Simulatorn kan trigga en varnare så att den reagerar på rätt sätt men simulatorn i sig reagerar inte på systemets eller besättningens motåtgärder. Spadadam disponerar ett antal verkliga hotsystem (luftvärns- robot-/automatkanonsystem): ZSU 23/4 3 st (f d ) Därutöver har man ett antal amerikanska emulatorer: AN/MPS T1, emulerar SA-2 eller SA-3 AN/MSQ T43 (V-1), emulerar SA-6 AN/MSQ T43 (V-4), emulerar SA-8 Simulatorerna utgörs av: JETS (), simulerar ZSU 23/4 och SA-8 (2 mobila system) MTRS (), simulerar ZSU 23/4 och SA-8 (1 mobilt system) Uppgraderingspaket för I-band till MTRS, simulerar SA-10 eller SA-11 (1 st) Mallina UV Stimulator för att stimulera robotskottvarnare (1 st) Genom att kombinera hårdvara, emulatorer och simulatorer kan man sätta ihop en hotmiljö som representerar ett luftvärnshot med både automatkanoner, radar och robotar. Eftersom vissa system är antingen/eller kan man bara gruppera 6 hot i hotmiljön. Endast vissa av dessa är mobila/flyttbara. De flesta är dessutom gamla och komplicerade och dyra att underhålla. Spadeadams geografiska förhållanden begränsar möjligheterna till taktisk manövrering, t ex i samband med rems- och fackelfällning. Närheten till en civil flygplats () och dess kontroll- erade luftrum begränsar rörelsefriheten. En annan begränsning utgörs av det dåliga vädret i detta område som förhindrar av flygpassen. För helikopterförbanden innebär lokaliseringen långa transport- tider till övningsterrängen som inte erbjuder representativ flygning med understöd av markförband. Begränsningarna kan sammanfattas med: Brist på moderna emulatorer Gammal (otillförlitlig) utrustning Begränsade möjligheter att gruppera Begränsade möjligheter att fälla facklor och remsor Icke representativ terräng för helikopteroperationer För att komma till rätta med begränsningarna erfordras stora ekonomiska insatser varför man även studerar metoder utanför försvarsbudgeten. Det som ligger närmast till hands är att vända sig till marknaden. PPP (Public-/Private Partnership) och PFI (Initiative) är två metoder som innebär att staten och industrin delar kostnaderna. Kunden betalar för nyttjandet. Man kan också tänka sig att sälja dessa tjänster till utländska kunder. Vid en undersökning bland förbanden i framgick att av de tillfrågade ansåg att det egna förbandet fick för lite Den näst viktigaste synpunkter var att man ville ha möjlighet att genomföra verksamheten utanför det avgränsade EW-området. De slutsatser man drog av detta var följande: Man måste kunna erbjuda realistiska EW-scenarier, var och när kunden efterfrågar det, så att han får den mest produktiva, operativa träningen. Flygtid är en stor investering för kunden. Den träning som erbjuds honom måste därför vara kostnadseffektiv. SOU 2004:77 Bilaga 4 Denna bilaga innehåller de bilder som användes vid föredragningen för C VoVC. Analysera behovet av en EW-range i Ta fram underlag för C VoVC beslut om fortsatt agerande. För analysen intressanta frågeställningar: VoVC PLuft/Hkp. Försvarsmaktens funktionsplan för telekrigföring, Del 1 Öppen, 1999 Militär verksamhet som utnyttjar det elektromagnetiska spektrumet för att bekämpa, förvanska eller exploa- tera motparters inhämtning, bearbetning eller delgivning av information samt skydd mot för oss ogynnsamt ut- nyttjande av det elektromagnetiska spektrumet. Denna definition innefattar således inte de akustiska, hydroakustiska eller seismiska områdena VoVC PLuft/Hkp. Behov av en EW-range Verifiering av VMS bibliotek och prestanda Utbildning och träning/övning VoV av materielsystem och förband VoVC PLuft/Hkp. Kompetens (personal) Mät-, registrerings- och utvärderingssystem VoVC PLuft/Hkp. Dagens kostnader för verksamhet utomlands Investeringar i prov- och hotsystem Drift, underhåll, uppgraderingar, modifieringar VoVC PLuft/Hkp. Slutsatser (1) Det finns ett uttalat behov av en svensk EW-range. Samarbete mellan FMV, FOI, Försvarsmakten och industrin bör efter- strävas för att hålla nere kostnaderna. Samarbete med utländska mot- svarigheter till FMV och FOI bör övervägas. Detta bör dock ske på ett sådant sätt att vår handlingsfrihet inte begränsas. En svensk EW-range bör ses som en förmåga som är rikstäckande, rörlig och flexibel, där de nya principerna för nätverksbaserat försvar bör ut- göra ett grundelement. Förmågan bör inte begränsas till det elektromagnetiska spektrumet, utan bör även innefatta de akustiska, hydroakustiska, magnetiska och seismiska delarna. VoVC PLuft/Hkp. Slutsatser (2) En svensk EW-range bör medge: verifiering av VMS bibliotek och prestanda taktikutveckling för nyttjande av VMS utbildning/övning av personal och förband validering av system och förband Investeringsbehovet, såväl i materiel som i personal och kompetens, är omfattande. Kostnadseffektivitet är kritiskt för att en EW-range skall vara attraktiv för våra kunder. Vi vet inte hur säkert vårt kundunderlag är när det kommer till att avdela resurser för att köpa tjänster vid en svensk EW-range. Detta bör ut i dialog med Försvarsmakten VoVC PLuft/Hkp. Slutsatser (3) Investeringarna i prov- och hotsystem bör ske i samråd med kunderna, främst Försvarsmakten, så att rätt hotsystem anskaffas och med rätt ambitionsnivå. Uppbyggnaden av en EW-range bör ske stegvis, där inledningsvis befintliga provsystem, simulatorer och emittrar utnyttjas för kompetensuppbyggnad och utveckling. med dess unika förutsättningar för såväl VoV-verksamhet som ut- bildnings- och övningsverksamhet bör utnyttjas och kan utgöra en form av för en svensk EW-range. Det är mycket viktigt att vi kan erbjuda resursen EW-range på den plats där kunden så önskar. Prov- och hotsystem bör därför, så långt möjligt, vara mobila och snabbt kunna omgrupperas till det övnings- eller provområde som VoVC PLuft/Hkp. Slutsatser (4) Det är mycket viktigt att vi kan erbjuda resursen EW-range på den plats där kunden så önskar. Prov- och hotsystem bör därför, så långt möjligt, vara mobila och snabbt kunna omgrupperas till det övnings- eller provområde som är relevant. Mer kunskap behövs för att kunna fatta beslut om inriktning och am- bitionsnivå, särskilt när det gäller kundunderlag och val av prov- och hotsystem. VoVC PLuft/Hkp. 1.Fatta beslut om att gå vidare i arbetet med att upprätta en svensk EW-range. 2.Upprätta en studiegrupp under ledning av VoVC med representation från Försvarsmakten och FOI. Studien bör inriktas mot att fördjupa beslutsunderlaget. Viktiga studiefrågor är kundunderlag (t ex kvantifiering av utnyttjandet), investerings- behov, och finansieringsformer. 3.Inventera vad som finns i form provsystem som skulle kunna användas, med eller utan modifiering, som hotsystem på en EW- range. 4.Förankra på erforderlig nivå att vi skall ha denna förmåga och att vi kan erbjuda dessa tjänster även till utländska kunder. VoVC PLuft/Hkp. Sammanfattning: Provplats ansökan Saken: Tillstånd för miljöfarlig verksamhet, provningsverksamhet vid skjutbanor, skjutfält, verksamhetstyp 75.225-1 Område: RFN:s provområde består av fastigheterna Udtjaträsk 1:1 och Varjisåvattnen 4:34 i kommun samt Luttonlandet 1:2 i kommun. RFN:s bas- område består av fastigheterna Storbrännan 1:2 i kommun och Varjiså 1:2 i kommun . Den totala ramen för provområdets nyttjande, d v s det maximala nyttjandet, innebär rätt att sammanlagt nyttja prov- platserna totalt för skjutning/provverk-samhet högst 120 skjutdygn varav och . Skarpa skott , för samtliga provplatser, i provområdet ; Robotar (inkl styrda vapen) Automatkanonammunition (AKAN) Driv- och övningsladdade projektiler ; Robotar (drivladdade) Raketer (övningsladdade) Artillerigranater (övningsladdade) IR-facklor och spårljus (målpresentation) 200 st AKAN (övningsladdade) SOU 2004:77 Bilaga 4 Kalibermått (ungefärliga); 12–40 mm Robotar (normalfallet) Robotar (enstaka fall) kan laddningsvikter på upp till bli aktuella Mål- och provplatser i provområdet; Flygrestriktionsområde 02 (R 02) R 02 har tillkommit med anledning av RFN provverksamhet och aktiveras i samband med provning då flygning sker inom detta område. All flygning inom R 02 kräver alltid tillstånd från flyg- trafikledningen i , eller när denna ej är i tjänst, från flyg- trafikledningen i . Militär flygning inom R 02 regleras av RML-D-1 och civil dito av BCL. Noterbart är att all provning sker inom RFN provområde eller vid enstaka tillfällen inom RFN utvidgade provområde. Eftersom de robotar som utprovas blir mer och mer avancerade har det vid kundförfrågningar visat sig att RFN:s provområde inte alltid räcker till, både prov- och säkerhetsmässigt. Därför har sam- råd skett med om möjligheten att tillfälligt utvidga provområdet i nordväst. Detta utmynnade i ett PM där försvarsenheten och miljöenheten på gemensamt ställer sig positiva till att en utvidgning kan få ske vid enstaka dagar 15/5-20/6 och 15/11-15/2. RFN skall ansöka hos och samråd skall tas med berörda samebyar. RFN:s verksamhet sker i samverkan med rennäringen i samebyarna . Avtal finns upprättat mellan samebyarna avseende avlysning och utrymning, som ses över. Udtja naturreservat bildades efter beslut i (dnr 2312-2270-95) och omfattar hela provområdet förutom en liten del i den sydöstra spetsen av området. Ändamålet med reservatet är att bevara urskogen och andra naturliga ekosystem och naturliga processer samt landskapets orörda karaktär i väsentligen orört och ostört tillstånd för framtiden och tillåta att militär verksamhet kan bedrivas inom området på ett ändamålsenligt och smidigt sätt. För att underlätta förvaltningen av reservatet och för att trygga de olika intressenas behov har reservatet indelats i A- och B-områden. Inom B-områdena ligger de anläggningar och anordningar som redovisats ovan, medan A-området består av väsentligen opåverkade områden. Förvaltningen av reservatet handläggs av ett s k natur- vårdsråd vari ingår representanter för , , , Generalläkarens tillsynsmyndighet och berörda samebyar. RFN bas och provområde är av Försvarsområdesbefälhavaren () för FO 63 beslutat som skyddsobjekt med tillträdes- förbud för allmänheten samt fotoförbud med stöd av lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m m. Kort sammanfattning av Anmälan om övningsflygplats inlämnade Försvarsmakten anmälan enl 21 § Förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd avseende övnings- flygplats, belägen inom och kommuner, . Flygplatsen nyttjas för militär flygverk-samhet (FM) samt svensk och utländsk provverksamhet (FMV). Antalet flygrörelser uppgavs då till ca 1.600 . inlämnade Försvarsmakten en kompletterande anmälan för att täcka den ökning av flygrörelser som har uppkommit på . Antalet flygrörelser sattes då till 2.000 . Varav 200 rörelser NVG-flygning mellan . avser Försvarsmakten att inlämna en heltäckande kompletterande anmälan avseende , där man f n diskuterar antal flygrörelser i nivån 6.500-8.500 , fördelade enl följande; 3.000–6.000 rörelser. Av dessa rörelser kommer ett visst antal att utgöras av kvälls-, natt- och helgflygrörelser. Arbetet pågår dock fortfarande och är ännu icke slutfört. För ytterligare upplysningar i denna fråga hänvisas till Försvarsmakten HKV:GRO Miljö. Genom beslut förordnade Kungl Maj:t bland annat, att ett försöksområde för robotvapen skulle anordnas inom . Därvid förutsattes att i området ingående enskild egendom skulle förvärvas av försvaret men att renskötseln skulle fortgå i stort sett som . Området innefattar delar av Udtja, Tuorpon och Luokta Mavas samebyar. Sedan erfarenheter av provverksamheten vunnits träffades mellan samebyarna , å ena sidan, samt dåvarande Kungl Flyg- förvaltningen, å andra sidan ett avtal AA94:108/1965 som reglerade ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. Senaste avtalsöversynen skedde och har dokumenterats i utgåva PROV 16 115:46866/00. Efter översynsförhandlingar jämlikt pos 18 har berörda parter enats om följande avtal att gälla . Myndighetens åtagande i tidigare utgåvor, som fullföljts och avslutats, har avförts för att inte onödigt betunga avtalet. Eventuella ändringar i sådant fullföljt åtagande kan ske först efter samråd mellan parterna. Enligt skyddslagen om skydd för samhällsviktiga anläggningar mm (SFS 1990:217 4§, förordningen SFS 1990:1334 2§) är försöks- området förklarat som militärt skyddsobjekt av försvarsområdes- befälhavaren . Härav följer att obehöriga inte har tillträde till skyddsobjekten utan tillstånd. Det är även förbjudet att ta fotografier eller att göra avbildning, beskrivning/mätningar av eller inom skyddsobjekten utan tillstånd. Överträdelser innebär straffansvar. Provplats säkerhetsfunktion, med adress Box 74, 942 23 , är handläggare avseende tillträdesskyddet av skyddsobjekten med tillhörande tillståndsprövningar (t ex tillträdes- och fototill- stånd), tel . Tillståndsrutiner för tillträde till försöksområdet av medlemmar tillhörande samebyarna : –Medlemsförteckning/ansökan för resp samebys medlem, som deltar i rennäringen inom provplats provområde, insändes resp uppdateras underskriven av samebyns ordförande till provplats säkerhetsfunktion. Förteckningen ska innehålla personnummer namn och tillhörig sameby. –Grönt plastkort om tillstånd tillhandahålles av FMV:VoVC. Det ska uppvisas vid anmodan av skyddsvakt eller polis i kombination med egen legitimationshandling. Giltighetstid för grönt kort är tills vidare om inte annat angivits på plast- kortet. –Efter erhållet tillstånd kan vägbomsnyckel utkvitteras vid provplats säkerhetsfunktion. –Om tillfälligt anställda eller gäster medföljer person med till- stånd (tilldelat grönt kort), ska detta anmälas före inpassering till vakten, som kan nås dygnet runt på tel alt 37392. Anmälan till vakten ska innehålla personnummer, namn, besöks- värd (person med tillstånd),samt tidsperiod. Sker inpassering i samband med pågående renskötselarbete och möjlighet saknas till kommunikation från platsen för inpasseringen kan anmälan göras i efterhand. Sådan anmälan ska göras efter det att inpasseringen skett. –Avser tillfälligt anställd eller gäst vistas inom skyddsobjektet () kan grönt kort erhållas efter ansökan hos FMV:VoVSV, säkerhets- funktionen. –Begränsningar av vistelse i försöksområdet regleras i detta avtal. –För inpasseringar till försöksområdet av personer utan till- stånd, vid slakt, skiljning eller kalvmärkning, ska tidpunkten anmälas till säkerhetsfunktionen på provplatsen (0929-37111) eller samekontaktmannen (0929-37117) senast dagen före aktuell verksamhet. Detta för att skyddsvakten ska kunna ombesörja aktuella inpasseringar till försöksområdet. Samerna förbinder sig att utrymma området när så krävs med undantag och mot ersättningar som nedan sägs. Provplatsen ska dock orientera i så god tid att skäliga förberedelser hinner vidtagas. Slutgiltigt utrymningsbesked ska lämnas senast dagen före. Vid utrymning utgår ersättning för förlorad inkomst av närings- verksamhet för samebymedlemmar från det år de fyller 16 och så länge de är aktiva inom renskötseln med 650:- per dag. Sameby- medlem med barn mellan 2–erhåller ett tillägg på 100:- per barn och dag när även barnen blir utrymda. Ersättning ska också utgå till annan än samebymedlem om anställningsförhållande i samebyn råder. Denna ersättning utbetalas till berörd sameby eller enskild samebymedlem som svarat för anställningen. - ska regelmässigt utrymningser- sättning utgå även vid skjutningar från punkt C-området. Vid begränsad riskzon utgår ersättning av ovan angivna belopp. Med begränsad riskzon avses prov vid pkt E, pkt Y, pkt Q (akan,arak) och pkt C (genomfartsväg fri). Andra tillfälliga skjut- platser och/eller riskzoner behandlas som begränsade riskzoner enligt överenskommelse i varje särskilt fall. Samerna utrymmer i egna fordon. Kilometerersättning utgår enligt bilersättningsavtalet. I de fall snöskoter erfordras för utrymning utgår reseersättning med 80:- per timmes körtid. Då samerna förvarnats om skjutning och utrymning inte kommer till stånd ska väntetidsersättning utgå om väntetiden överstiger med ett belopp som utgör av dagsersättning för för- lorad inkomst av näringsverksamhet enligt pos 3 ovan. Dagen anses börja kl 0700. , som fastställts till tiden – , får provningsverksamhet, som påkallar utrymning, inte företagas utan berörd samebys medgivande. I det fall ordföranden i berörd sameby lämnat medgivande till önskvärd provverksamhet och utrymning skett ska samebyn gott- göras för sin tidsspillan i form av inlejd arbetskraft och/eller hkp- transporter om inte annan gottgörelse särskilt avtalats. Samerna förbehålls tiden 1 – för sarvslakt. Under den (1/9 – 7/9) får dock riskzoner upprättas med en dags förvarning under max . Ersättningsnivån för Udtja sameby blir enligt följande: –= 30 000:- –= 40 000:- –= 50 000:- Om berörs av upprättad riskzon utgår en ersätt- ning av beloppen ovan och för Luokta-Mavas blir ersättningsnivån av beloppen ovan (samma fördelning som under pos 8). Nämnda ersättning utbetalas till samebyarna. Dess- utom utgår sedvanlig utrymningsersättning enligt pos 3. Under resterande del av sarvslaktsperioden råder stor restriktivitet för upprättande av riskzon, men utrymning får dock förekomma efter överenskommelse med berörd sameby till en ersättning som bestäms från fall till fall efter förhandling. Vid avbrott i älgjakten på grund av provningsverksamhet ska ersätt- ning utgå enligt följande regler: Beräknat nettovärde för vuxen älg beräknas till x dags- priset. Beräknat nettovärde för kalv beräknas till x dagspriset. En dagskvot fastställes genom att av tilldelat antal älgar fördelas jämnt . Med hänsyn till respektive samebys totala jaktmarker inom och utom försöksområdet fastställes dagskvoten att utgå till: –Luokta Mavas sameby Efter älgjaktsperiodernas slut frånräknas antalet fällda älgar. Ersätt- ning utgår därefter enligt dagskvoten, dock inte mer än upp till värdet av kvarvarande älgar. Ersättningen utbetalas till samebyn. Samma regel gäller för område nedan odlingsgränsen om samerna där tillskiftas jaktområde. Uppgift om antalet icke fällda älgar, samt gällande kilopris ska meddelas av resp sameby till samekontaktmannen möjligt efter jakttidens slut För intrång i annan jakt än älgjakt ska årlig ersättning utgå till samebyarna enligt följande: Ersättningen utbetalas till byakassorna. Förlorat fiske ersätts i varje särskilt fall efter överenskommelse med provplatschefen 10 Återsamling av renhjordar Utföres prov som medför skingring av samlad renhjord utgår ersättning till samebyn för kostnaden för återsamling med belopp efter särskild överenskommelse. I den mån skoter användes i återsamlingsarbetet utgår skoterersättning jämlikt pos 4. Provning som innebär utrymning får inte utan berörd samebys medgivande ske .