sou · GSB383d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Vissa hjälpmedel som förskrivs inom landstingens hjälpmedels- verksamhet hanteras också av personalgrupper utanför hälso- och sjukvårdssektorn. Ett exempel är DAISY-spelare till talböcker, vilka i viss utsträckning hanteras vid utlån av talböcker av bibliote- kens personal vid länsbibliotek, folkbibliotek och sjukhusbibliotek. Användningen av IT-stöd till brukare, personal och anhöriga inom kommunernas ansvarsområde kan förväntas bli ett kommande ut- vecklingsområde i takt med att informationstekniken fortsätter att växa in som en naturlig del i samhället och i människors närmiljö. Volymen produkter till personer med funktionshin- der som hanteras i kommunerna är ännu tämligen begränsad, men sådana produkter tillhandahålls inom flera olika sektorer (hälso- och sjukvårdssektorn, , bostadsanpassning och kultursektorn/bibliotek samt inom utbildningsväsendet). Sam- tidigt rapporteras en oroande tendens när det gäller kompetens- utvecklingen inom IT-området i kommunerna. Enligt uppgift från personal får allt färre inom omsorgerna möjlighet att utbilda sig inom IT-området. IT-verkstäder och andra liknande enheter får allt oftare ställa in kurser på grund av för få deltagare. Personalen anser att låg status och låg lön inom omsorgerna på många håll skapar mycket stor personalomsättning vilket försvårar arbete med mer avancerade IT-hjälpmedel. Kommunernas rekryteringsbehov inom hälso- och sjukvårdsom- rådet samt inom vård och omsorg är betydande. I Svenska Kom- munförbundets rapport om äldreomsorgen anges att kommunerna klarar att rekrytera det antal personer som behövs för vård och omsorg men att alla inte har önskad kompetens. Som tidigare nämnts uppdrog regeringen åt ett antal statliga myndigheter att utarbeta en gemensam plan för kompe- tensförsörjningen inom vård och omsorg om äldre och funktions- hindrade personer. Rapporten nu som presenterades innehåller en långsiktig handlingsplan för hur staten skall verka för att det finns kompetent personal till framtidens vård och omsorg om äldre och personer med funktionshinder. I rapporten konstateras att med nuvarande omfattning på gymnasial omvård- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik nadsutbildning kommer det att saknas 200 000 personer med sådan utbildning . Personal inom vård och omsorg hör till de grupper i kommu- nerna som har behov av kompetensutveckling inom IT-området. Behov av kompetensutveckling kan exempelvis avse såväl personal inom demensvård som personal i daglig verksamhet enligt LSS. Kommuner och landsting gör ansträngningar för att göra vård- yrkena mer attraktiva bland annat genom införa IT-inslag av olika slag. Utveckling av IT-stöd till personal inom vården och i viss ut- sträckning IT till äldre och funktionshindrade har bland annat ge- nomförts med stöd av , och , genom de så kallade ITHS-programmen.26 När det gäller kommunalt anställd personal har flera kommuner beslutat dra in befintliga tjänster som heminstruktörer. Dessa har haft uppgiften att stödja syn- och hörselskadade brukare i hemmet. Frågan om kompetens om IT-hjälpmedel hos lärare och annan skolpersonal ligger – när det gäller läromedel och pedagogiska hjälpmedel – utanför utredningens uppgift att behandla. Det finns dock ett behov av kunskap hos lärare, skolpersonal, föräldrar och lärare om de personliga hjälpmedel som tillhandahålls elever med funktionshinder. ITiS, det nationella programmet för IT i skolan, som genomför- des 2002 innehöll en del som särskilt gällde elever med funktionshinder. Satsningen innebar i huvudsak ett er- bjudande till lärare att i arbetslag genomföra en kompetensutveck- ling där samtliga deltagare disponerade en dator som ett personligt arbetsverktyg. Inom ramen för satsningen IT i Skolan, ITiS, gavs särskild handledning om IT till arbetslag som hade elever med funktionshinder i sin klass. Denna insats initierades och sköttes av dåvarande i skolan, och senare , SIT inom de ramar som av- sattes av ITiS. 26 IT i hälso- och sjukvården. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Personal verksam inom AMV och försäkringskassorna Personal vid arbetsförmedlingar och försäkringskassekontor hante- rar ansökningar och anvisningar/beslut om bidrag till hjälpmedel inom respektive försäkringskassornas an- svarsområden. Berörda handläggare anlitar i allmänhet externa re- surser, exempelvis , landstingens dataresurscentra, hjälp- medelcentraler och/eller hjälpmedelsföretag för att bedöma behov och välja hjälpmedel. Frågan om handläggarnas generella kompe- tensbehov inom hjälpmedelsområdet behandlas huvudsakligen inom ramen för utredningens arbete med en översyn av systemet för arbetshjälpmedel, se vidare kapitel 8. När det gäller kompetens- och kompetensutveckling om IT inom område omfattar aktuella utbild- ningsaktiviteter gällande IT bland annat: AMVs grundkurs för nyanställda. Så kallade datagrupper för personal vid Deltagande i så kallade utvecklingsprojekt Särskild högskoleutbildning om 5 poäng Kompetens – ansvar roller Enligt resultaten från den enkätundersökning som utredningen ge- nomfört till dataresurscentren föreligger likartade förhållanden inom hälso- och sjukvårdssektorn respektive arbetslivet när det gäller fördelning av kompetens och ansvar rörande IT-hjälpmedel. Inom hälso- och sjukvårdssektorn ansvarar de som har förskrivar- och budgetansvar för beslut att tillhandahålla hjälpmedel. De an- litar hjälpmedelscentraler, dataresurs- och kommunikationcentra där fördjupad kunskap om IT-hjälpmedel huvudsakligen finns. Inom arbetslivet ansvarar handläggare vid arbetsförmedlingar och försäkringskassor för anvisningar respektive beslut om bidrag till hjälpmedel. De anlitar specialistresurser där fördjupad kompetens om IT-hjälpmedlen finns: , landstingens resurscentra och hjälpmedelsleverantörer. Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Nya personalgrupper – ny grundkompetens Ett aktuellt utvecklingsområde inom IT-området gäller kognitiva hjälpmedel. Hjälpmedlen används till exempel av personer med ut- vecklingsstörning, förvärvade hjärnskador, demens, psykiska funk- tionshinder och neuropsykiatriska störningar. Kognition, det vill säga det kunskapsområde som handlar om människans mentala funktioner (tänkande, minne, problemlösning, etcetera) är en del av psykologins domäner. Såvitt utredningen erfarit finns begränsad erfarenhet av att engagera psykologer som förskrivare av dessa hjälpmedel eller som medlemmar i team som arbetar med att be- döma behov av hjälpmedel och ta fram underlag för beslut om val av lämpliga hjälpmedel. Det finns ett stort antal utbildningsprogram som tillhandahåller grundkompetens inom området människa-datortek- nik på högskolenivå i . Vid en genomgång fanns drygt 20 sådana program vid 11 olika universitet/högskolor i landet. Hjälpmedelssektorn förefaller att i tämligen liten utsträck- ning engagerat personal med denna kompetens. En fråga som förts fram i samband med utredningens regionala konferenser rör kompetensen hos upphandlare. Synpunkten fram- fördes att frågan om kompetens och möjlighet för professionella beställare att beställa teknik ur ett brukarperspektiv är viktig att diskutera. Genomförda satsningar på kompetensutveckling inom hjälp- medelsområdet 1997 genomfördes en särskild satsning på kom- petensutveckling inom den del av hjälpmedelsområdet som ligger inom hälso- och sjukvårdssektorn. Regeringen anslog och dåvarande ansvarade för fördelning av medlen. De landsting som deltog i satsningen bidrog också med egna projektmedel. Bakgrunden till beslutet att genomföra satsningen var bland annat en oro för att den pågående decentraliseringen kunde försämra möjligheterna att upprätthålla specialistkompetens och att utveckla insatser för grupper med kva- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Verksamheter som erhöll stöd skulle ha långsiktig betydelse, en förnyelseeffekt och en nationell bety- delse (, 1998). Bland de cirka 240 projekt som erhöll stöd fanns cirka 90 som rörde området informations- teknik/datorteknik. I utvärderingen av satsningen poängterades be- hov av fortsatt kunskaps- och metodutveckling gällande IT-använd- ning för olika handikappgrupper. Nya kunskapsbehov – IT-hjälpmedel för äldre Utvecklingen medför ständigt nya kompetensbehov hos personal. Ett aktuellt exempel på ett sådant område är kunskap om IT- hjälpmedel för äldre personer med funktionshinder. Utvecklingen har exempelvis lett till nya hjälpmedel inklusive digitala tjänster för personer med demens eller stroke. Såvitt utredningen kunnat finna är dock kunskapen om dessa möjligheter spridd i mycket liten ut- sträckning. Genom deltagande i utvecklingsprojekt, försöksverksamhet och demonstrationsverksamhet inom IT-området från mitten av 80- talet och framåt har berörda brukargrupper och deras organisatio- ner vunnit kompetens om IT. Vissa satsningar har särskilt ägnats åt att utveckla kompetens om IT bland funktionshindrade personer och deras organisationer. Hit hör till exempel de så kallade fadder- projekten och den så kallade Brukarkompetenssatsningen. Fadderprojekt inom IT-området eller det som i bland kallas området datorbaserade hjälpmedel har genomförts av flera olika handikapporganisationer. Flera av projekten har genomförts med stöd ur Allmänna arvsfonden. Vissa projekt har även genomförts med stöd ur den ovan nämnda stimulansbidragssatsning som HI administrerade –1997. Med fadderverksamhet menas att enskilda funktionshindrade brukare erhåller information, kunskap och annat stöd av andra funktionshindrade brukare med särskild kompetens inom IT-området. Ett exempel på projekt är Exkomp, som syftar till att ge stöd i IT-frågor åt dövblinda brukare. Bland annat följande organisationer har genomfört fadderprojekt: Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Rörelsehindrade barn och ungdomar, RBU, Ett antal projekt inom den slutförda Brukarkompetens- satsningen har genomförts med syfte att utveckla handikapprö- relsens och funktionshindrade brukares kompetens om IT. Genom denna satsning som genomfördes med medel ur Allmänna arvsfon- den –2002 har försöksverksamhet genomförts med olika former av stöd till kompetensutveckling. Satsningen bestod av cirka 50 projekt med en sammanlagd budget av . Över 3 000 personer deltog på olika sätt inom kompetens- utvecklingsprojekten. Bidragsmottagare och genomförare av pro- jekten var i huvudsak handikapporganisationerna, men även lands- ting, kommuner och andra aktörer. Den uppföljning som genom- förts i regi (Rundfelt, 2004) talar för att satsningen har varit framgångsrik. Den har bidragit till att brukar- nas kompetens på IT-området har höjts. En majoritet av projekten har dessutom fortsatt med någon form av utbildningsåtgärd. Upp- följningen visar att de största problemen när det gäller att höja brukarnas kompetens på IT-området är bristen på support och hjälp vid datafel och problem, bristen på egen datorutrustning samt bristen på lämpliga lärotillfällen. Man har också funnit att en stor mängd ny kunskap har genererats i form av läromedel, metoder och pedago- gik, men att den nya kunskapen dock inte kommit till användning i önskvärd utsträckning. Det brister i information om vilka resultat som nåtts och var man kan finna dem. Utbildningsanordnare i ovannämnda projekt har i flera fall varit studieförbunden. anordnar som nämnts data- kurser som särskilt vänder sig till grupper med funktionshinder. Utbildning om IT-baserade hjälpmedel för brukare Utbildning av funktionshindrade brukare i de hjälpmedel som för- skrivits med hälso- och sjukvårdslagstiftningen som grund tillhan- dahålls inom ramen för i sjukvårdshuvudmännens ansvar. I för- skrivarens ansvar ligger att tillhandahålla utbildning i de hjälpmedel Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik Utbildning i datorbaserade arbetshjälpmedel som köps med bidrag från berörda huvudmän inom arbetslivsområdet tillhandahålls och finansieras av dessa. Hjälpmedelsleverantörer an- litas i stor utsträckning för att ge utbildning om IT-baserade ar- betshjälpmedel till brukare. Särskilda kompetensbehov hos vissa brukargrupper Teknik och äldre – vilka särskilda krav finns när det gäller kompe- tensutveckling för äldre funktionshindrade personer? Äldre är teknikvana men har i allmänhet inte tillägnat sig kompetens om IT då de var barn eller som vuxna i arbetslivet. För dagens äldre gene- ration kom IT i allmänhet in i bilden senare i livet. För en del funktionshindrade personer gäller också att arbetslivet inte varit den arena för egen kompetensutveckling om IT som den varit för många andra IT-användare. Pensionärsorganisationer, exempelvis PRO, har tagit fram särskilt utbildningsmaterial om IT för äldre. Materialet kännetecknas av särskild hänsyn till behoven av lägre tempo i utbildningen. SeniorNet, en organisation med 6 000 medlemmar, bedriver ut- bildningsverksamhet för äldre om IT. arrangeras det nationella projektet på biblioteken. En fråga som särskilt behöver uppmärksammas i sammanhanget gäller brukargruppernas behov att få information och läromedel om IT i ett tillgängligt format. Här kan nämnas det åtagande har då det gäller att ta fram läromedel på tecken- språk. Det finns ingen samlad kunskap om funktionshindrade per- soners generella kompetens inom IT-området. Utredningen har inte kunnat utröna hur brukarna själva ser på sin kompetens eller hur potentiella externa avnämare av kompetensen ser på denna. I sammanhanget kan noteras en undersökning som ge- nomförts av , . ITPS har med hjälp av SCB frågat medborgarna vad de anser om sin IT-kompetens. Gruppen funktionshindrade kan inte särskiljas bland de svarande. Det är trots detta intressant att notera svaren på Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik anser att de på grund av bristande IT- kompetens inte kunnat söka ett visst arbete, anser att de inte har tillräcklig IT-kompetens för sitt dagliga arbete och lika många anser att de hindras av sin otillräckliga IT-kompetens i sin yrkesmässiga utveckling. När man frågat företagen om deras upp- fattning om IT-kompetens har av de mindre företagen i bland tyckt att de haft problem med arbetssökande med bristande IT-kompetens, för de större företagen var motsvarande andel . Modeller för support till brukarna En central fråga har i utredningens inventerings- och kartläggnings- arbete uppgivits vara behovet av IT-support till brukarna. I arbetet med att samla information om modeller för support till brukarna har ett antal exempel identifierats. Som nämnts genomförs utbildning av och support till brukare till stor del av hjälpmedelsleverantörer. De tidigare nämnda Fadderprojekten har genererat erfarenhe- ter av sådan support där support till ovana brukare ges av mer er- farna brukare. Föreningen () har som nämnts en ex- pertgrupp, Exkomp–gruppen, som i sin tur utbildade Nycklister, en förstärkning inom ge stöd och hjälp till döv- blinda såväl under utbildning som support inom olika regionala områden. , , i län har genom delta- gande i ovan nämnda brukarkompetenssatsning skapat en distans- organisation i länet för synskadade datoranvändare. SRF har fått uppdrag att fortsätta och ge utbildning samt telefon- support eller support vid hembesök. Kundtjänst på distans är vanligt förekommande generellt inom IT-branschen. Den kommersiella kundservicen anlitas i bland av funktionshindrade kunder i de fall datorn är ett egeninköp. Landstingen ger i allmänhet support vid förskrivning av datorba- serade hjälpmedel. I erbjuder man till exempel support i hemmet till synskadade IT-användare. I flera landsting tillhanda- Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik håller man support i form av kombinerad telefonrådgivning och distanssupport över Internet. Stöd till funktionshindrade brukare i form av kundcentra som arbetar med distansstöd har prövats. Ett tidigt exempel var HIs så kallade Studielitteraturprojekt, där funktionshindrade studenter erhöll digitalt lagrad studielitteratur och IT-support på distans. Inom den så kallade Action-tjänsten (se avsnitt 9.4) ges stöd till brukare och deras anhöriga. Brukarutbildningen och supporten tillhandahålls här i olika steg, dels i samband med personliga besök i hemmet, dels på distans. Supporten omfattar såväl stöd i IT-an- vändning som stöd i omvårdnadsfrågor. Personlig IT-support kan i bland behövas i brukarens närmiljö. Kommunalt anställda heminstruktörer är en potentiell resurs som inte arbetat med frågan. Inom Taltidningsverksamheten uppdrar åt synskadade erfarna RATS27-användare att mot ersättning fungera som instruktörer till nyblivna RATS-användare. Det finns också internationella erfarenheter av att involvera stu- denter från universitets- och högskoleutbildningar inom området människa-datorinteraktion i arbete med brukarutbildning och sup- port till personer med funktionshinder som en del av utbildningen. Ett exempel är i , USA.28 Programmet Direktassistans, som innefattar dator-till-dator- support i kombination med telefonassistans har prövats som en lösning för talhandikappade personer. De preliminära resultaten är lovande och projektet utvecklas nu vidare i ett treårigt arbete som drivs av flera andra organisationer med medel från Allmänna arvsfonden. Av de chefer inom hörselvården som medverkat i utredningens enkätundersökning anser knappt 2/3 att frågan om utbildning av och stöd till brukarna är tillfredsställande löst. Drygt 1/3 av cheferna anser att frågan är någorlunda väl löst, men att brister finns. Behov av stöd efter genomförd anpassning, behov av upp- följning kan till exempel inte alltid tillgodoses på grund av tidsbrist och brukarna får inte alltid information om nya hjälpmedel. Ett flertal av de tillfrågade cheferna inom hörselvården lyfter fram heminstruktörer/hörselombud som en utomordentligt viktig resurs. Heminstruktörernas huvudsakliga arbetsuppgift i samman- hanget är att vara ett stöd till äldre hörselskadade. 27RATS = för synskadade. 28Computer Science, . Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik besök och förmedlar kontakt mellan hörselvården och den hörsel- skadade. De är behjälpliga vid fel på hörapparater och andra hör- hjälpmedel. De medverkar vid träning och anpassning av hörhjälp- medlen, informerar och instruerar anhöriga och personal inom om hur man kommunicerar med hörselskadade och hur hörhjälpmedel skall hanteras och skötas. Cheferna upplever inte att man får motsvarande stöd av personal i , framför allt beroende på stor personalomsättning och bristande engagemang. I flera kommuner har beslut fattats att dra in hem- instruktörstjänsterna, något man beklagar. Cheferna bedömer också att funktionen kommer att bli ännu viktigare eftersom de äldre bor hemma i större utsträckning och kommer att behöva mer hjälp. En framtida uppgift skulle kunna vara att stödja äldre brukare att hantera hörhjälpmedel men också taltidnings- och talboksmot- tagare, TV, datorer, telefoner, hemelektronik, etcetera. I sammanhanget kan noteras att utredningen inte identifierat problem vad avser frågan om brukarsupport när det gäller IT- hjälpmedel i arbetslivet. Bidrag till utbildningsinsatser kan beviljas i samband med att stöd till inköp av datorutrustning. Enligt den in- formation utredningen erhållit får brukaren därefter stöd på den arbetsplats där han/hon befinner sig och eventuellt även insatser av hjälpmedelsleverantörer. Sammanfattningsvis har utredningen kunnat konstatera att det finns behov av support, vissa behov är tillgodosedda, bilden av behovet är inte enhetlig. Behoven är olika för olika brukargrupper och för olika IT-tillämpningar, support på flera olika nivåer kan behövas. Det kan röra sig om support och service av relativt enkla såväl som mycket avance- rade IT-lösningar, flera olika aktörer kan tillhandahålla support. Det gäller till ex- empel företag i IT-branschen, hjälpmedelsföretag, erfarna brukare, studerande i IT-relaterade utbildningar, personal vid exempelvis dataresurs- och kommunikationscentra, med flera. 9.9.4Att sprida kunskap om nya möjligheter Såväl inom hälso- och sjukvårdssektorn till exempel genom HI om när det gäller tillämpningar inom arbetslivet – till exempel genom AMS dokumenteras erfarenheter av nya möjligheter inom Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik bedriver en omfattande publi- kationsverksamhet och har en webbtjänst med information om hjälpmedel och nya resultat. AMS har webbplatser som beskriver arbetsplatsanpassningar, produkter och utvecklingsarbetsplatser. Spridning av nya resultat inom IT-området sker bland annat genom kurser och konferenser. De så kallade ID-dagarna29 är en återkommande konferens med utställning som arrangeras av HI. Konferensprogrammet innehåller ett omfattande seminarie- program där nya resultat från användning av IT presenteras. I ID- dagarnas utställning deltar företag och organisationer som tillhan- dahåller IT-hjälpmedel av olika slag. HI erbjuder också kursverk- samhet inom området ny teknik för olika målgrupper. Ytterligare ett exempel på konkreta aktiviteter som genomförts med syfte att höja medvetenheten om betydelsen av ny teknik är som genomfördes 2001. Kampanjen som genomfördes i samarbete mellan HI och handikapprörelsen, med bland annat medel ur Allmänna arvs- fonden, omfattade lokala informationsaktiviteter, annonskampan- jer och en större utställning vid i . tog kampanjen formen av en mobil med namnet Smart-on-Tour. Som ett stöd i kompetensutveckling inom IT-området finns vis- ningsmiljöer och utställningsverksamhet på olika håll i landet. Nedan återges ett antal exempel på sådana miljöer. Arbetsförmedlingen för hörselskadade, döva och synskadade i har en utställning, MöjlighetsCenter, där hjälpmedel och miljöanpassningar för berörda brukargrupper exponeras. Arbets- sökande, men även besökare från allmänheten kan besöka centret för att få en överblick över olika hjälpmedel, och se och prova bland annat hörseltekniska hjälpmedel. Centret utnyttjas också av i exempelvis i utbildningssammanhang. Smartlab är en visnings- och testmiljö för IT-stöd i boendet. SmartLab drivs av och är en demonstra- tionslägenhet och mötesplats för utveckling av ett tryggare boende. I en hemlik miljö demonstreras hur ny teknik kan bidra till ett rikare liv och minska begränsningarna hos funktionshindrade. 29 ID = Information och demonstration Nya förutsättningar genom utvecklingen av IT och digital teknik har tillsammans med föreningarna Frukt- trädet och Dövblinda erhållit medel ur Allmänna arvs- fonden för att skapa en visnings- och träningslokal för dövblinda i anslutning till folkhögskolan. Modern datateknik och diverse hjälpmedel skall byggas in i ett hus för att visa hur man kan anpassa ett vanlig boende efter de dövblindas be- hov. Det så kallade ", det vill säga projektet för alla – i fotspår, som genomfördes av HI har utvecklat en webbaserad resurs som innehåller en vir- tuell utställning av hjälpmedel som kan användas vid en IT-ar- betsplats för skapande verksamhet30. En hjälpmedelsutställning, bland annat med vissa IT-baserade kommunikationshjälpmedel finns i anslutning till hjälpmedelscen- tralen i . En liknande resurs – i form av ett hjälpmedelshus planeras i . IT-stöd för information om hjälpmedel IT-utvecklingen skapar möjligheter inte bara för nya och bättre hjälpmedel till funktionshindrade utan också för redskap/verktyg som kan användas för att få information om hjälpmedel. HIDA (Hjälpmedel i Databas) är databas för hjälpmedel. Databasen förser sjukvårdshuvudmännen med pro- dukt- och avtalsinformation om de av HI centralt upphandlade hjälpmedlen. Dessutom finns HIDA i en webbversion som är åt- komlig för dem som har tillgång till Internet och där samtliga hjälpmedel som finns i HIDA oavsett avtal eller ej presenteras. HI är med i ett samarbete kring en gemen- sam IT-plattform Hinfo, där avsikten är att samla information om alla hjälpmedel.