sou · GSB3115 · 2005-01-01 00:00:00 — I direktiven till Delegationen för jämställdhet i förskolan finns flera formuleringar som innehåller begrepp tagna ur den genusveten- skapliga diskursen. Många av dessa begrepp är både inom forskning och bland jämställdhetsarbetare utsatta för diskussion och det kan vara bra att vi i vårt arbete med jämställdhet i förskolorna har klart för oss vad som menas med ord som jämställdhet, genus, köns- makt, könsmönster, könsroller och informella strukturer etc. Vi kommer i vårt slutbetänkande att ha ett mer omfattande avsnitt om aktuell forskning, men redan nu är det viktigt att påvisa vad som menas när det i läroplanen står Omsorg och hänsyn till andra människor, liksom rättvisa och jämställdhet samt egna och andras rättigheter skall lyftas fram och synliggöras i verksamheten. Jämställdhet är ett ord som i läroplanen skrivs tillsammans med begrepp som människolivets okränkbarhet och individens frihet, som tillsammans skapar den demokratiska värdegrund som regering och riksdag menar ska prägla vår förskoleverksamhets pedagogik. Det är begrepp som behandlas utifrån ett personligt tyckande och vi har, bland annat i möte med personal i förskolor, märkt att dessa begrepp ofta behöver förklaras lite närmare. Det finns en tendens till att inte riktigt veta hur man ska applicera dem i sin vardagssituation. 3.1.3Könsroll, genus, genusordning och könsmakt Följande situation är inte ovanlig om vi kliver in på en förskola en vanlig eftermiddag under barnens fria lek: Pojkarna håller till i den stora lekhallen eller i kuddrummet. Det är en ganska hög ljudnivå och pedagogerna befinner sig just nu på en annan plats. Där peda- gogerna befinner sig är det mycket lugnare. Här sitter det några flickor vid ett bord och plockar med pärlplattorna. I dockvrån be- finner sig några flickor och bäddar och gör fint. Det är ganska tydligt att flickor och pojkar som grupper inte leker med varandra just . Möjligtvis skulle vi kunna se ett par flickor inne bland pojkarna, men vid pärlplattorna och i dockvrån finns det inte en pojke. Pojkar leker inte sådana lekar som är typiska för flickor, medan det inte är helt ovanligt att flickor leker som pojkarna. Pojkarna gör som de brukar och likadant är det med flickorna. De vuxna förväntar sig att pojkar och flickor intar dessa olika roller i sitt samspel. Vad de här barnen gör just nu är inte bara att de leker olika lekar, utan de prövar och tränar sig också i att vara flickor eller pojkar i vårt samhälle och vår kultur. Könsroll är ett vedertaget begrepp som används i dagligt tal för att förklara de skillnader som man upplever finns hos kvinnor och män och även bland flickor och pojkar. Könsrollsbegreppet ut- vecklades och förklarar att flickor och pojkar socialiseras, uppfostras till olika rollbeteenden utifrån sina biolo- giska olikheter. Begreppet könsroll har dock varit omdiskuterat , inte minst tack vare den genusvetenskap som ut- vecklats inom främst den anglosaxiska forskarvärlden. är ett begrepp som har likheter med begreppet könsroll i det att det också handlar om den sociala och kulturella dimensio- nen på det biologiska könet. är dock tydligare i förklaringen om att könens eventuella skillnader också beror på alla de föreställ- ningar, tolkningar, förväntningar och handlingar som används när viska förklara vad män och kvinnor sägs vara i kraft av sitt kön. är något helt annat än det biologiska könet, men det är också viktigt att komma ihåg att det finns där i samband med de biologiska olikheter som finns. Att vissa kvinnor föder och ammar barn innebär dock inte att alla kvinnor gör det. Men det betyder att olika tankefigurer kring vad dessa biologiska skillnader innebär kommer att påverka våra sociala handlingsmönster. I förklaringen av genus ingår också förståelsen av det könsmaktssystem som exi- sterar i samhället. Ska vi förändra våra genusmönster måste vi också vara medvetna om hur dessa upprätthålls på relativt omedvetna sätt av både kvinnor och män. Könsmaktssystemet, eller genusord- ningen, är den strukturella ordning som blir tydlig när vi ser hur olika funktioner och sociala mönster i samhället särskiljer män och kvinnor. Genusordningen handlar inte bara om män och kvinnor som kroppar, utan vi genusifierar9 också hela vår vardag och vårt samhälle utifrån funktioner som förknippas med manligt och kvinnligt. På det sättet lägger vi också en slags värdering som bygger på en hierarki om vad som är mer eller mindre viktigt. Vi delar vår verklighet utifrån av människan skapade motsättningar. Produktion och det som män vanligtvis gör har ofta ansetts som mer väsentligt än reproduktion, det som kvinnor vanligtvis gör. Förskolan är något som brukar räknas in i den reproduktiva sektorn i samhället. är ett av de kategoriseringsverktyg som finns för att vi ska känna oss trygga med våra sätt att handskas med vardagen. Detta blir uppenbart när vi i delegationen under detta första år fått många frågor, främst från män, kring vad vi vill uppnå med vårt arbete. Kommer jämställdhet i förskolan att leda till att flickor och pojkar blir lika, är en av de frågor vi får. Förskollärare har också fått frågor om arbetet kommer att leda till att pojkar kommer att bli homo- sexuella. Frågor som dessa tyder på en stark oro för vad som kan ske om vi förändrar de genusmönster vi befinner oss i. Inom den genusvetenskapliga forskningen menas att det finns ett osynligt kontrakt som män och kvinnor omedvetet eller med- vetet kommer överens om. Det mest intressanta med detta kon- trakt är att det är en överenskommelse mellan kvinnor och män, inom familjen, på arbetsplatsen och i politiska reformer med mera utifrån vad män anses ha för funktioner i samhället. Det är också det som är den andra bärande principen för genusordningen. Det som män gör och tänker är det som är för vad som anses vara det rätta. är kroppens plats i människans liv, har mansforskaren uttryckt det.10 Med det menar han att genus är den förväntan som finns på respektive kön i en rådande köns- 9Med genusifierar menar vi att olika sektorer, eller vardagsting, bekönas. Exempel på detta är att t.ex. leksaksindustrin och datorindustrin tillsammans hade funderingar om rosa datorer för flickor och datorer med eldsflammor för pojkar, enligt etnologerna ur skriften Kön eller (1999). Eller att datorer och andra tekniska artiklar i vardagsspråket ofta betecknas som han. Barnet kommer att imitera vuxen- världen och utveckla egenskaper som de vuxna förväntar sig att han/hon ska göra. Barnet kommer att uppmuntras om det intar rätt handlingsmönster för det biologiska kön hon/han bär och bli ifrågasatt när det tar en väg som inte förväntas. Att arbeta med att motverka traditionella könsmönster innebär enligt läroplanen att man som pedagog bör vara medveten om att det finns en genusordning i samhället som innebär att flickor och kvinnor är underordnade och att pojkar och män har fördelar av denna maktordning. Detta är något som görs tydligt när man i läroplanen skriver att: Förskolan ska motverka traditionella köns- mönster och könsroller, vilket redan diskuterats i inledningen. Läroplanen utgår från det genusperspektiv som menar att köns- roller är något som kan förändras. Att könsroller är konstruktioner som förändras när genusordningen förändras. För att ändra denna maktordning behövs det kunskaper och metoder. En av dessa metoder är jämställdhet i förskolan. Eller som det också kallas, genuspedagogik i förskolan. 3.1.4Jämställdhetspedagogik eller genuspedagogik? Det har funnits många olika jämställd- hetsprojekt bland skolor och förskolor. Dessa har varit större genomarbetade projekt såväl som enskilda lärares initiativ. Många av dessa projekt har haft en karaktär av kvantitativt jäm- ställdhetsarbete, såsom att räkna hur mycket av sin tid som läraren vänder sig till flickor respektive pojkar för att skapa en mer rättvis fördelning av tid i klassrummet. Andra har vid vissa lektioner låtit flickor och pojkar ha till exempel matematik, idrott eller något annat ämne var för sig, för att just de traditionella sätten för respektive grupp att agera inte har gett alla barn möjlighet till sin egen utveckling. Åter andra har arbetat med djupa värderingsfrågor och att medvetandegöra personalen om egna processer i mötet med barnen. Det har också funnits en hel del verksamheter för att locka fler män till att arbeta inom förskolan. Mest omtalade av de projekt som funnits är projekten i Gävleborgs- och ,11 där man påbörjade sitt arbete med att fundera över förskollärarens förvänt- 11 Tittmyran/Björntomten, sex andra förskolor och en dagbarnvårdargrupp i samt Vidgade vyer, ett projekt i . ningar på respektive kön som ett hinder för barnens möjligheter att utvecklas utefter sina egna ambitioner, intressen och talanger. Med ett aktivt arbete för att tillägna sig mer kunskaper om värde- grunden bakom sitt eget agerande gentemot flickor och pojkar har de sedan gått vidare i sitt arbete. I finns nu också ett projekt med ambitionen att skapa ett jämställdhetscentrum för för- skolan och skolan i hela länet. Sedan förskolan blivit en del av det nationella utbildnings- systemet har det pedagogiska perspektivet på verksamheten och därmed också jämställdhetsarbetet utvecklats något i landets för- skolor. (2004) är det nog många inom personalen som läst läroplanen och som funderat över vad som egentligen menas med att bryta traditionella könsmönster och könsroller. Från fundering till accepterande och genomförande är det emellertid en ganska lång väg. Vad som också är uppenbart när vi följer utvecklingen av jäm- ställdhetsprojekten är att det finns olika definitioner på vad man har för slags pedagogik. Frågan är kanske om arbete med jämställd- het är en egen pedagogisk inriktning, eller om det är något som läggs ovanpå eller integreras i övriga pedagogiska inriktningar. Det har kommit ut några handböcker om hur man kan arbeta med jämställdhet och genus i förskolorna. I dessa böcker, som många som arbetar med jämställdhet i förskolan har som hjälpmedel för sitt arbete, kan vi finna nyansskillnader i dessa begrepp. Jämställdhetspedagogik kan till exempel ta sin utgångspunkt i ett resonemang om att barnen ska få bli hela människor som har till- gång till både traditionella kvinnliga egenskaper som förmåga till när- het och att sätta ord på sina känslor, lyhördhet, empati och omsorg och de traditionellt manliga som självständighet, förmåga att göra sin röst hörd, att ta plats och våga experimentera och tävla.12 Genuspedagogiken kan ta sitt avstamp i att: genus i arbetet som pedagog handlar om medvetenhet kring föreställningar och omedvetna förväntningar på de bägge könen. Det handlar även om ett förhåll- ningssätt och en medvetenhet om den makt den egna yrkesrollen ger att vidmakthålla förlegade genussystem eller att omskapa dem.13 Det som här kallas jämställdhetspedagogik är ofta inriktat på att skapa särskilda aktiviteter som ska bryta de traditionella mönstren. De som definierar sitt arbete som genuspedagogiskt är oftast mer 12Elfte steget sid. 37 inriktade på att i det vardagliga arbetet bemöta, leda och stödja flickor och pojkar på ett likartat sätt för att därigenom undvika att återskapa eller förstärka de invanda könsrelaterade mönstren. När vi analyserar det som vi ser i förskolornas arbete och i den litteratur vi tagit del av, märks att det i grunden finns en idé som bottnar i genusordningens problematik. Bland dem som arbetar med jämställdhetspedagogik tycks det dock finnas en mer essentia- listisk grundtanke, en tanke om att det finns en grundläggande skillnad på pojkars och flickors biologiska, eller medfödda egen- skaper som pedagogiskt ska kompenseras. Bland dem som an- vänder begreppet genuspedagogik framhålls istället att könstypiska egenskaper och beteenden är konstruktioner och att det är vuxenvärlden som återskapar de stereotyper vi förväntar oss att respektive kön ska leva upp till. I det praktiska arbetet kanske skillnader mellan dessa perspektiv inte märks, men för utvecklingen av jämställdhetsarbetet i förskolor anser delegationen att det är viktigt att hålla diskussionen levande om de skillnader som finns i tänkandet kring teori och praktik. Vi menar att ett genusperspektiv har bättre förutsättningar att leda till ett kvalitativt jämställdhets- arbete i förskolan. Samma tanke utrycks också i kursplanen för den genuspedagog- utbildning som regeringen initierat där man skriver att: Genom att utbilda kommunala resurspersoner i jämställdhet och genusvetenskap är avsikten att stärka kompetensen i jämställdhetsarbetet och ge red- skap att arbeta med jämställdhet och värdegrundsfrågor i den egna praktiken.14 Vad som kanske är viktigt att resonera omkring är om det verk- ligen behövs en speciell pedagogik för jämställdhet i förskolan. har förskolan många olika pedagogiska modeller för verk- samheten och i regeringens proposition Kvalitet i förskolan15 understryker man att kvalitet i förskolan handlar bland annat om den kompetens som besitter, vilka förutsättningar som verksamheten får från sin kommun när det gäller ekonomi, personal och vilken måluppfyllelse som finns. Jämställdhet i förskolan handlar inte bara om vilken pedagogisk modell som förskolan väljer att arbeta efter. Enligt delegationen handlar det mer om att integrera ett genusperspektiv i pedagogi- ken. Det behövs en genusvetenskaplig grund för detta och den genuspedagogutbildning som funnits behöver kanske 14PFU 100 Kursplan för Värdegrund, jämställdhet och genusvetenskap 10p 15Regeringens proposition 2004/05:11 byggas ut för att fler pedagoger ska få tillgång till dessa kunskaper. Ser man till vilken kompetensutveckling för personalen som prio- riteras i kommunerna är det värdegrundsfrågor och barns språk- utveckling som man satsar mest på.16 Och trots att jämställdhet är en del av värdegrunden visar det sig att kommunerna inte priori- terat den delen så som vore önskvärt med tanke på läroplanens intentioner. 16 Förskola i brytningstid 4 Män i förskolan 4.1Varför män i förskolan? Det låga antalet män som arbetar i förskolan är ofta det första människor associerar till när man nämner arbetet med jämställdhet i förskolan. Det spelar egentligen ingen roll om samtalet förs med en förälder till barn i förskolan, en politiker eller en anställd inom förskolan. Diskussionens första ämne blir för det mesta avsaknaden av män i förskolan. Men är det då viktigt med män i förskolan? Och i så fall varför? Ett vanligt argument är att män behövs som motvikt mot allt det som anses vara kvinnligt i förskolan och att det är viktigt att barnen, särskilt pojkarna, får möta manliga aktiviteter och synsätt. Ett annat vanligt argument är att män behövs i förskolan för att visa både barnen och andra att både kvinnor och män kan arbeta med barn, omsorg och pedagogik. Delegationen menar att det första argumentet riskerar att leda till att könsroller konserveras, tvärt emot det som sägs i Lpfö 98 om förskolans uppdrag att bryta invanda könsmönster och roller. Det andra argumentet är mer i linje med en strävan att nå ökad jäm- ställdhet. Båda argumentet är dock tveksamma genom att de fram- håller att männen behövs just för att de är män. Delegationen menar att pedagogisk skicklighet måste vara den viktigaste faktorn hos all personal och att det är förhållningssättet till barn och genusaspekten som är viktigt för jämställdheten, inte personalens kön. Det innebär att både män och kvinnor kan vara bärare av detta förhållningssätt. Vi menar också att resonemanget om att män behövs i egen- skapen av att vara man, kan bidra till det låga antalet män eftersom de förväntas vara något annat än pedagog. Att gå in i ett yrke där kön så starkt begränsar yrkesrollen kan rimligtvis inte framstå som särskilt lockande. Därmed inte sagt att vi inte vill ha fler män i förskolan. Vi menar dock att man i stället måste vända på perspektivet och börja se mannen som pedagog i första hand och som man i andra hand. Kön ska inte spela någon roll när det gäller fördelning av arbetsuppgifter och ansvar. Männen ska inte in i för- skolan enbart för att snickra och brottas, utan vi ser andra fördelar med en ökad andel män. Män i förskolan är till exempel bra för att påvisa att kön, i sig, inte har någon betydelse för hur en pojke eller flicka ska forma sina förebilder. Det är också viktigt att visa att det inte bara är kvinnor som kan stå för omvårdnad, utan att både kvinnor och män kan utföra dessa uppgifter, som kvinnorna kan vara förebilder i uppgifter som annars brukar anses som maskulina. Ett ytterligare argument till varför det skulle vara bra med en ökad andel män är att erfaren- heter visar att arbetsplatser med en jämn könsfördelning bland de anställda ofta innebär ökad trivsel. En könsblandad grupp ger per automatik en större bredd av erfarenheter och kunskaper vilket leder till större möjligheter i dis- kussioner och utveckling. 4.2Andelen minskar men antalet blir ändå långsamt fler hände något i diskussionen kring barn- omsorgen. Då började man på allvar att diskutera om män skulle ha rätt att arbeta inom barnomsorgen. Precis som var dialogen uppbyggd kring barnens behov av att även få möta män som före- bilder, inte bara kvinnor. I barnstugeutredningen fanns resonemang kring frånvarande fäder i hemmen och hur viktigt det är för barn att uppleva att både män och kvinnor tog del av vård och fostran och fullgjorde samma uppgifter, som kvinnor.1 växte det även fram klart uttalade politiska am- bitioner att öka mäns andel av den anställda personalen inom för- skolorna. Detta gjordes bland annat genom att kvotera män till lärarutbildningarna. var andelen sökande män till utbild- ningen som störst för att sedan minska fram till 6 procent.2 Hur det ser ut går inte att mäta på samma sätt eftersom lärarstudenterna inte väljer inriktning som man 2Havung, (2000) Däremot vet vi att av de studenter som börjar lärarutbildningen är män. En undersökning visar dock att det är mest kvinnor som inriktar sig mot förskolan. av de studenter som säger sig vilja arbeta i förskolan är män.3 När det gäller andelen män som arbetar på förskolorna är siffrorna ännu lägre. arbetade 1 668 män inom förskolan, det utgör av samtliga anställda. Det är en halvering jämfört med då andelen män var uppe i . En siffra som har sjunkit till dagens nivåer. Dock har en svag men märkbar ökning av andelen män skett . Den lägsta andelen noterades då männen bara utgjorde av alla anställda. har dock andelen stabili- serats kring . Andel män i förskolan (riksnivå) 3 Lärarstudenters val av inriktning (2004) Det är dock farligt att enbart stirra sig blind på andelen män, man måste också titta på det totala antalet anställda. Antalet anställda inom förskolan mer än fördubblades . är ungefär så många anställda jämfört med . Männens utveckling har dock inte följt det totala antalet anställda. Exempel på det kan man se då det totala antalet anställda ökade dramatiskt och rekryteringen av män var så fram- gångsrik att andelen män ökade ännu mer. Även måste man jämföra både antalet män och andelen män för att få en rättvis bild. har antalet män i förskolan ökat med drygt 400, men eftersom det har anställts mer personal förblir andelen . Antalet män och antalet kvinnor som är anställda inom förskolan 4.3Därför väljer många män bort förskolan När man ska leta förklaringar är det viktigt att komma ihåg att den minskade andelen män i förskolan inte bara beror på att männen lämnar yrket. Det är också få unga män som söker sig till gymna- siets barn- och fritidsprogram och till lärarutbildningarna. För att få fler män måste man alltså hitta orsaker både till varför få lockas av yrket och till varför de som ändå gör det så ofta går vidare till andra funktioner och andra yrken. En av de vanligast förekommande förklaringarna till männens försvinnande och frånvaro är den pedofildebatt som ägde rum i den senare delen av 90-talet och som därmed skapade en helt ny ladd- ning kring män i förskolan. Många kände sig ifrågasatta och argu- menten att män som arbetar med barn nog ändå måste vara lite av- vikande blev mer högljudda än . Denna debatt problematiserade yrkesrollen och ledde till att många män sökte sig bort från förskolan vilket också syns i statistiken. arbetade 1 970 män i den svenska förskolan, var antalet nere i 1 255. Bryter man ner dessa siffror länsvis syns förändringen kanske tydligast i det län där en av de avslöjade pedofilerna arbetade. arbetade 67 män inom förskolan i län; hade antalet sjunkit till 18 män.4 En annan vanlig förklaring till den låga andelen män är löneläget. Det antas ofta att män inte väljer yrken med så låg lön som perso- nalen inom förskolan har. Ytterligare en förklaring berör även andra kvinnodominerade verksamheter. Män i kvinnodominerade yrken blir nämligen chefer i långt större utsträckning än vad som är proportionerligt till antalet anställda. Den utvecklingen syns inom många andra delar av den offentliga sektorn, och förskolan och skolan är inget undantag. Delegationen anser att ovanstående faktorer är en del av för- klaringen, men att de egentligen bara är symtom på ett annat och mycket mer djupgående fenomen. Visst är det förståeligt att män kan känna sig tveksamma att arbeta i en verksamhet där de miss- tänkliggörs, men frågan är hur utbredda de värderingarna egent- ligen är. Till exempel visar den senaste mätningen från Svenskt Kvalitetsindex (SKI)5 att människor hyser mycket högt 5Svenskt Kvalitetsindex (SKI) är ett system för att samla in, analysera och sprida informa- tion om kunders förväntningar, upplevd kvalitet och värdering av varor och tjänster. Arbetet med Svenskt Kvalitetsindex drivs inom ramen för ett konsortium som består av SIQ (, SCB (), samt de två forsknings- förtroende för den svenska förskolan. På den 100-gradiga skalan som indikerar kundnöjdhet ligger förskolan högst av de med- verkande samhällsinstitutionerna. Om det fanns en utbredd och uttalad pedofilskräck borde detta ändå slå igenom i statistiken. Tittar man vidare på statistiken från SKI ser man att polisväsendet har befunnit sig och fortsätter att befinna sig mycket lågt i jäm- förelse med så gott som alla andra sektorer i samhället. Resultatet är till och med de lägsta sedan mätningarna inleddes . Det låga förtroendet verkar dock inte spela särskilt stor roll för mäns yrkesval eftersom polisväsendet inte har några problem med att rekrytera män till sina utbildningar. Nöjdheten med samhällsservice 2003 (jämfört innan) Argumentet att det enbart är lönerna som skrämmer bort männen verkar inte heller stämma vid en närmare granskning. I så fall borde andra yrken med liknande löneläge också ha svårt att locka till sig män. Det räcker med att jämföra barnskötare med parkarbetare för att se att det inte kan vara enbart lönen som avgör var män vill jobba. En barnskötare tjänade i snitt . Motsvarande lön för parkarbetaren var 16 722 kronor.6 Visserligen en skillnad på nästan men det kan inte vara hela förklaringen till de båda yrkenas olika dragnings- kraft hos män. Delegationen menar att man utöver att titta på enskilda faktorer såsom lön och ett yrkets status också bör rikta blicken mot de normer och värderingar som styr vad som anses vara manligt och kvinnligt. Det är också viktigt att komma ihåg att tidigare gjord forskning visar att män likväl som kvinnor upprätthåller den rådande könsordningen inom förskolan.7 Av en man förväntas helt enkelt inte att han ska göra sådant som kvinnor gör eller har gjort. Denna norm, eller stereotyp för manlighet, har inom institutionerna HHS (i ) och CTF (forskning vid ) mansforskningen kommit att kallas för hegemonisk maskulinitet.8 Denna stereotyp är föränderlig och den följer genusrelationens förändring. Vad som betraktas som manligt för- ändras och det som anses vara manligt i en viss typ av samhälle behöver inte vara det i andra samhällen. 4.4BRYT-projekt och andra insatser Delegationens bedömningar och förslag: De BRYT-projekt som beviljas av AMV bör präglas av ett genusperspektiv.