sou · GSB3122 · 2005-01-01 00:00:00 — med anledning därav. Denna förordning träder i kraft . 72 Senaste lydelse 2004:88. lag om ändring i lagen (1998:620) om belastningsregister Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:620) om belastningsregister att 3, 16 och 17 §§ skall ha följande lydelse. Registret skall innehålla uppgifter om den som 3.med tillämpning av 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd, 4.på grund av åklagares beslut enligt 20 kap. 7 § , 9 eller 17 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare eller 46 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall inte har åtalats för brott, eller En uppgift i registret skall gallras 5. om åklagares beslut att meddela åtalsunderlåtelse har återkallats, Registret skall innehålla uppgifter om den som 3. har förklarats fri från påföljd med tillämpning av 30 kap. 6 § eller har meddelats straffvarning med tillämpning av 32 kap 6 § samma balk, 4. på grund av åklagares beslut enligt 20 kap. 7 § , 9, 17 eller 18 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare eller 46 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall inte har åtalats för brott, eller En uppgift i registret skall gallras 5. om åklagares beslut att meddela åtalsunderlåtelse eller straffvarning har återkallats, 73 Senaste lydelse 2003:1166. Utöver vad som följer av 16 § Utöver vad som följer av 16 § 6. socialtjänstpåföljd eller enligt lagen (1988:870) om vård lagen (1988:870) om vård av av missbrukare i vissa fall gallras missbrukare i vissa fall gallras efter domen eller beslutet, efter domen eller beslutet, psykiatrisk vård gallras tio år psykiatrisk vård gallras tio år 8. ungdomstjänst gallras tio år efter domen eller beslutet, domen, beslutet eller godkänn- domen, beslutet eller godkänn- andet av strafföreläggandet eller andet av strafföreläggandet eller föreläggandet av ordningsbot, föreläggandet av ordningsbot, 9. att någon 10. att någon enligt 30 kap. 6 § från påföljd gallras efter från påföljd gallras efter domen eller beslutet, domen eller beslutet, 10. åklagares beslut att inte åtala 11. åklagares beslut att inte åtala för brott gallras efter (1964:167) med särskilda bestäm- eller 46 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall gallras efter beslutet, 12. straffvarning gallras efter domen eller åklagarens beslut, och gallras efter beslutet. gallras efter beslutet. Denna lag träder i kraft . 74 Senaste lydelse 2003:1166. förordning om ändring i förordningen (1998:641) om verkställighet av sluten ungdomsvård Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1998:641) om verkställighet av sluten ungdomsvård, dels att 5 § skall ha följande lydelse, dels att tre nya paragrafer skall införas 3 a, 3 b och 9 §§ med följande lydelse, dels att den i 3 § gjorda hänvisningen till 9 § första stycket lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård skall bytas ut mot hänvisning till 9 § första stycket lagen (2006:000) om verkställighet av sluten ungdomsvård, dels att den i 8 § gjorda hänvisningen till 15 § lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård skall bytas ut mot hänvisning till 19 § första stycket lagen (2006:000) om verkställighet av sluten ungdomsvård. Ansökan om uppskov med verkställighet av dom på sluten ungdomsvård ges in till . Ansökan skall vara skriftlig och innehålla de skäl som den dömde vill åberopa. Intyg och andra handlingar som den dömde vill åberopa skall bifogas ansökningen. skall göra den utredning som behövs för prövning av ansökan om upp- skov. Styrelsen får därvid begära biträde av annan myndighet. När det till Justitiedeparte- mentet har kommit in en nåde- För den som undergår sluten ungdomsvård skall en behand- lingsplan upprättas. Behand- lingsplanen skall avse vistelsen vid och utslussningen ur det särskilda ungdomshemmet. Planen skall, med hänsyn till verkställighetens längd och övriga omständigheter, inriktas på åtgärder som kan främja den dömdes anpassning i samhället och förbereda den dömde för tillvaron utanför det särskilda ungdomshemmet. Behandlings- planen skall upprättas av i samråd med socialnämnden i den ansökan med ett sådant innehåll som avses 12 § lagen (2006:000) om verkställighet av sluten ungdomsvård, skall underrättas om ansökningen så snart det kan ske. Detta gäller dock inte om den dömde är häktad eller intagen i ett särskilt ungdomshem eller nåd har sökts i målet. Styrelsen avgör därefter om verkställigheten skall skjutas upp. Om styrelsen beslutar att verkställigheten inte skall anstå skall styrelsen genast anmäla detta till . För den som undergår sluten ungdomsvård skall en behand- lingsplan upprättas. Behandlingsplanen skall fast- ställas av Statens institutions- styrelse efter samråd med social- nämnden i den dömdes hemort. Behandlingsplanen skall avse vistelsen i och utslussningen ur det särskilda ungdomshemmet samt i förekommande fall eftervården. Planen skall, med hänsyn till verkställighetens längd och övriga omständigheter, inriktas på åtgärder som kan främja den dömdes anpassning i samhället och förbereda den dömde för tillvaron utanför det särskilda ungdomshemmet. De planerade insatserna bör därvid rikta sig mot den dömdes behov av vård- och behandling samt personliga förhållanden i övrigt. planen skall omprövas så snart det finns anledning till det. insatser som har för avsikt att genomföra. Planeringen bör baseras på en utredning om vilka behov och resurser den dömde har och vad som krävs för att tillgodose omprövas så snart det finns anledning till det. På begäran av domstol skall de uppgifter som är av betydelse för tillgodoräknande av frihets- Denna förordning träder i kraft . lag om ändring i lag (1999:353) om rättspsykiatriskt forskningsregister Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1999:353) om rätts- psykiatriskt forskningsregister att den i 9 a §75 gjorda hänvisningen till lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård skall bytas ut mot hänvisning till lagen (2006:000) om verkställighet av sluten ungdomsvård. Denna lag träder i kraft . 75 Senaste lydelse 2000:362. förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister Härigenom föreskrivs att 11 § förordningen (1999:1134) om belastningsregister skall ha följande lydelse. registret om brott som föranlett registret om brott som föranlett om det begärs av om det begärs av Sådana uppgifter som avses i Sådana uppgifter som avses i 3 § 3–5 3 § 3–5 lagen (1998:620) lämnas till en myndighet som lämnas till en myndighet som har rätt att få uppgifter enligt har rätt att få uppgifter enligt har dock rätt till uppgift om har dock rätt till uppgift om åklagares beslut om åtalsunder- dom eller beslut om åtals- låtelse samt om besöksförbud. Denna förordning träder i kraft . 76 Senaste lydelse 2004:533. lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål Härigenom föreskrivs att 2 kap. 14 § lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottsmål, skall ha följande lydelse. En ansökan om rättslig hjälp skall avslås om ett bifall till ansökan skulle kränka suveränitet, medföra fara för rikets säkerhet eller strida mot svenska allmänna rättsprinciper eller andra En ansökan om rättslig hjälp En ansökan om rättslig hjälp får också avslås om får också avslås om 3. det i har meddelats 3. det i har meddelats dom eller beslut om åtalsunder- dom eller beslut om åtalsunder- låtelse beträffande gärningen, låtelse eller straffvarning beträff- ande gärningen, eller Denna lag träder i kraft . lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453), dels att 3 kap. 6 §, 5 kap. 1 a och 12 §§ samt 12 kap. 8 § skall ha dels att en ny paragraf 5 kap. 1 b § skall införas av följande lydelse. bör genom hemtjänst, dagverksamheter eller annan liknande social tjänst underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. Nämnden bör även i övrigt tillhandahålla sociala tjänster genom rådgivningsbyråer, socialcentraler och liknande, social jour eller annan därmed jämförlig verksamhet. Nämnden kan utse en särskild person (kontaktperson) eller en familj med uppgift att hjälpa den enskilde och hans eller hennes närmaste i personliga angelägenheter, om den enskilde begär eller samtycker till det. För barn som inte har fyllt får kontaktpersonen utses endast om barnets vårdnadshavare begär eller samtycker till det. Har barnet fyllt får kontaktperson utses endast om barnet självt begär eller samtycker till det. Om det kan antas att ett barn eller en ungdom som ännu inte har fyllt har behov av särskilt stöd och vägledning av en vuxen person för att inte göra sig skyldig till fortsatt brottslighet kan nämnden utse en för den unge om han eller hon begär eller samtycker till det. För barn som inte har fyllt får utses endast om barnets vård- nadshavare begär eller samtycker till det. skall i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. I fråga om utlämnande av uppgifter gäller de begränsningar som följer av 15 kap. denna lag och av sekretesslagen (1980:100). Nämnden skall aktivt verka för att samverkan kommer till stånd. skall också verka för att tjänstemän inom social- tjänst, polis- och åklagar- myndighet samt domstol, vilka handlägger ungdomsärenden och ungdomsmål, regelbundet utbyter information och erfarenheter på området. För utbyte av uppgifter gäller de begränsningar som anges i första stycket. Kommunen skall sörja för att unga lagöverträdare kan verk- ställa påföljden ungdomstjänst enligt 32 kap. 3 och 4 § brotts- balken. För insatser inom omsorger om barn och ungdom som till följd av brottslig verksamhet har visat tecken till en ogynnsam utveckling får regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, meddela sådana före- skrifter som behövs till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa, för tillgodoseende av att de unga får det stöd och den hjälp som de behöver. 77 Senaste lydelse 2003:407. Har någon ådömts social- tjänstpåföljd, skall social- nämnden underrätta åklagar- myndigheten, om vården eller de andra åtgärder som redo- visats i ungdomskontraktet eller vårdplanen inte kommer till stånd.Detsamma gäller om den somådömts ungdomstjänst inte iakttar vad som åligger honom eller henne enligt domen på ungdomstjänst eller om den dömde bryter mot villkoren i den av socialnämnden upprättade arbetsplanen. Sådan underrättelse skall också lämnas om ungdoms- tjänsten av annat skäl inte kommer till stånd eller om den i väsentlig utsträckning avviker från arbetsplanen. För insatser inom omsorger om äldre människor eller människor med funktionshinder får regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, meddela sådana föreskrifter som behövs till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa. 8 § Har någon som påföljd för brott överlämnats till vård inom , skall social- nämnden underrätta åklagar- myndigheten, om vården eller de andra åtgärder som redo- visats i vårdplanen inte kommer till stånd. Detsamma gäller om den som överlämnats till vård inom bryter mot en föreskrift som meddelats med stöd av 31 kap. 1 § tredje stycket 2 . Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i förordning (2001:637) om behandling av personuppgifter inom Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter inom att den i 10 a §78 gjorda hänvisningen till lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård skall bytas ut mot lagen (2006:000) om verkställighet av sluten ungdomsvård. Denna förordning träder i kraft . 78 Senaste lydelse 2004:919. förordning om ändring i socialtjänstförordningen (2001:937) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstförordningen (2001:931) dels att 8 kap. 1 § och 5 § skall ha följande lydelse, dels att de i 3 kap. 10 och 14 §§ gjorda hänvisningarna till lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård skall bytas ut mot hänvisningar till lagen (2006:000) om verkställighet av sluten ungdomsvård. får meddela föreskrifter om insatser inom omsorgen om äldre människor eller människor med funktions- hinder till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa enligt 5 kap. 12 § socialtjänstlagen (2001:453). får, till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa, meddela föreskrifter enligt 5 kap. 12 § första stycket socialtjänstlagen (2001:453) om insatser inom omsorgen om barn och ungdom som till följd av brottslig verksamhet har visat tecken till en ogynnsam utveckling. får meddela föreskrifter om insatser inom omsorgen om äldre människor eller människor med funktions- hinder till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa enligt 5 kap. 12 § andra stycket samma lag. får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för verkställigheten av socialtjänstlagen (2001:453), lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall samt denna förordning. socialtjänstlagen (2001:453), lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall och lagen (2006:000) om verkställighet av ungdomstjänst samt denna förordning. Denna förordning träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och arbete Hur det allmänna skall ingripa vid ungdomsbrott är ett återkom- mande ämne i den kriminalpolitiska debatten och påföljdssystemet för unga lagöverträdare och handläggningen av ungdomsärenden har kontinuerligt varit föremål för utredning och översyn. Den senaste påföljdsreformen såvitt avser unga lagöverträdare trädde i kraft . Reformen innebar ett konstater- ande av att unga lagöverträdare även i försättningen i första hand skulle vara en angelägenhet för och att påföljden överlämnande till vård inom därför skulle finnas kvar. Reformen innebar att de straffrättsliga principerna om förutse- barhet, konsekvens och proportionalitet fick större genomslag genom att kraven på socialnämndens yttranden i ungdomsmål skärptes och att yttrandena även skall omfatta en vårdplan. Vidare skall domstolen på ett mer uttalat sätt pröva om socialnämndens planerade insatser är tillräckligt ingripande med hänsyn till brottets straffvärde och art samt den unges tidigare brottslighet. Möjligheten att undanröja påföljden överlämnande till vård inom utvidgades. Reformen innebar också att det infördes en möjlighet att kombinera påföljden överlämnande till vård inom med en föreskrift om ungdomstjänst, dvs. den unge skall kunna åläggas att under viss angiven tid utföra oavlönat arbete eller delta i annan särskilt anordnad verksamhet. Genom reformen infördes även påföljden sluten ungdomsvård som en ny frihetsberövande påföljd för brott som någon begått innan han fyllt . Påföljden skall i princip ersätta fängelse- straffet för unga lagöverträdare. I propositionen som föregick reformen angavs att denna skulle utvärderas när den varit i kraft . Utredningens uppdrag och arbete (), och (SiS) ett gemensamt uppdrag av regeringen att följa upp och utvärdera påföljdsreform såvitt avser unga lagöverträdare. Myndigheterna redovisade uppdraget i fem rapporter som presenterades . Vid sammanträde beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppgift att följa upp och vidare- utveckla påföljdsreform såvitt avser unga lagöverträdare (dir. 2002:95). Den av BRÅ, och SiS gjorda utvärderingen har utgjort ett betydelsefullt kunskapsunderlag vid utredningens arbete och beslutade regeringen även att överlämna de aktuella rapporterna om utvärderingen till utredningen (ärende Ju2002/8511/L5). Uppdraget till utredningen har omfattat såväl frågan om valet av påföljd som verkställigheten av de olika påföljderna. Utredningen har särskilt haft att överväga möjligheterna att utveckla påföljderna och skapa nya påföljdsalternativ. Syftet med uppdraget har varit att, med upprätthållande av de straffrättsliga principerna om propor- tionalitet, förutsebarhet och konsekvens, gå vidare i arbetet med att utveckla ett påföljdssystem för unga som har ett pedagogiskt och tydligt innehåll. De åtgärder som vidtas skall vara ägnade att motverka att den unge återfaller i brott. Uppdraget har omfattat personer i åldern som har gjort sig skyldiga till brott. De grundläggande principer som redovisades i samband med den senaste reformen skall enligt utredningens uppdrag vara vägledande också för utredningens arbete. Utredningen har således haft att utgå från att barn och ungdomar som har begått brott i första hand skall bli föremål för insatser inom . I direktiven framhålls att hänsyn skall tas till den unge förövarens hela livssituation och att samarbetet mellan berörda aktörer måste fungera samt förutsättningar skapas för att den unge ska kunna återföras till ett socialt välfungerande liv. Målet för utredningens uppdrag har varit att skapa ett system som är överskådligt och tydligt, såväl för den unge som begått brott som för rättstillämpningen. Regeringen har inte haft för avsikt att med uppdraget åstadkomma någon generell straffskärp- ning när det gäller unga lagöverträdare, utan främst att se till att påföljdssystemet för unga har ett pedagogiskt och tydligt innehåll. I stället har framhållits att det måste, liksom tidigare, vara ett mål att minska användningen av frihetsberövande påföljder och särskilt korta sådana. Utredningens uppdrag och arbete I utredningens uppdrag har även ingått att analysera hur behovet av en nationell samordning av kompetens- och metodutveckling och spridande av allmän information och kunskap kan tillgodoses när det gäller ungdomsbrott och det allmännas ingripanden med anledning därav. Utredningen har mot bakgrund av vad som framkommit vid BRÅ:s, och SiS:s utvärdering av reform vidare funnit skäl att kortfattat behandla frågor som rör unga lagöverträdares skadestånd i anledning av brott. Utredningens ursprungliga direktiv bifogas i sin helhet som bilaga 1. Genom tilläggsdirektiv förlängdes utredningstiden till (dir. 2004:78). Utredningen påbörjade sitt arbete . Den särskilda utredaren, sekreterarna och experterna har haft 16 sammanträden. Utredningen genomförde en enkätunder- sökning. Enkäten tillställdes tio av de större tingsrätterna i landet. Utredningen redogör för vad som framkommit i enkäten främst i kapitel 3 (avsnitt 3.2) i betänkandet. Frågeformuläret och en sammanställning av svaren bifogas som bilaga 3. Utredningen har genomfört ett forskarseminarium. Utöver den särskilda utredaren, den ena sekreteraren och ett antal av experterna deltog de personer som finns angivna i bilaga 4. Med hjälp av har utredningen också genomfört ett seminarium med tjänstemän verksamma inom i kommunerna. De kommuner som deltog finns angivna i bilaga 5. Den ena av utredningens sekreterare har för Justitiedeparte- mentets räkning deltagit i en av i anordnad konferens om ungdomsbrottslighet den 16–. Utredningens sekreterare har deltagit i BRÅ:s studiedag om lokalt brottsförebyggande arbete – social brottsprevention , om medling vid brott i , och Svenska Kommunförbundets gemensamt anordnade den 10–, Vänster- partiets konferens om kriminalvårdens framtid och kommuns . Utredningens uppdrag och arbete medverkade sekreterarna som föredrags- hållare vid för kontaktpersoner inom polisen och åklagarväsendet beträffande ungdomsbrottslighet. Utredningens sekreterare har tillsammans med experterna företagit en studieresa till . Därvid besöktes Politi för erhållande av information om landets lagstiftning och dess tillämp- ning med avseende på brott begångna av unga. Vidare företog den ena sekreteraren tillsammans med experten en studieresa till den 17–. Därvid besöktes , Orchard Lodge Local Authority Secure Children´s Home, Lewisham Youth Offending Team och . Den särskilda utredaren och sekreterarna har gjort studiebesök på samt på häktet och kriminalvårdsanstalten den 22 respektive . Utredningens sekreterare har vidare gjort studiebesök på , Råby ungdomshem , i , Polisområde 1; Cityspan och , i samt häktet i . Utredningens sekreterare har vidare sammanträffat med representanter för en nätverksgrupp kring arbetet med ungdomar i samt Råby ungdomshem , , Nereby skolhem , tillsammans med i kommun och häktet i , varvid även representanter för närvarade, . i har utredningens sekreterare närvarat vid ett seminarium där leg. psykologen presenterat sin rapport om institutionsbehandling av ungdomar och därefter haft ett enskilt sammanträffande med honom. Den särskilda utredaren, sekreterarna och flera av experterna har deltagit i en av SiS anordnad konferens med temat Vård, behand- ling och tvångsvård som ägde rum i den 1–. Utredningens sekreterare har haft flera sammanträffanden med metodutvecklare vid socialförvaltningens ungdomsgrupp i kommun angående kommunens arbete med unga lagöverträdare. Vidare har utredningens sekreterare haft ett antal kontakter med Utredningens uppdrag och arbete stadsdelsförvaltningen i och forskare vid . Utredningen har samrått med (dir. 2002:90), Den sociala barn- och ungdomsvårdskommittén (dir. 2003:76) samt med företrädare för och för SiS, däribland flera institutionschefer. Samråd enligt direktiven med har skett genom expertens medverkan. Utredningen har under arbetets gång haft kontakter med , , den narkotikapolitiske samordnaren (– dir. 2002:6), Kriminal- vårdsstyrelsen, , , föreningen I Samhället () samt BRÅ:s projekt kommunernas konsekvensprogram för unga lagöverträdare. Till utredningen har muntliga och skriftliga synpunkter lämnats i olika ungdomsbrottsfrågor från olika personer som i sitt yrke kommer i kontakt med unga som begår brott. 2Reaktioner på brott – en bakgrund och presentation av gällande rätt 2.1Särbehandlingen av unga som begår brott I vårt land finns det en lång tradition och bred förankring när det gäller att särbehandla unga lagöverträdare i straffrättsligt hänseende. Detta gäller särskilt åldersgruppen 15–, men också personer i åldern 18–. Straffmyndighetsåldern är , vilket innebär att påföljd inte får dömas ut för brott som en person begått innan han fyllt . Påföljdssystemet för unga lagöverträdare bygger på principen att barn och unga som har gjort sig skyldiga till brott i första hand skall bli föremål för insatser inom . Ambitionen är att de åtgärder som vidtas skall syfta till att åstadkomma en positiv förändring och främja en gynnsam utveckling, genom bl.a. vård och behandling. Sådana påföljder som innebär verkställighet inom kriminalvården används därför i betydligt mindre utsträckning för unga än för vuxna. Påföljdssystemet för unga är även tänkt att fungera utifrån en slags trappstegsmodell. Detta innebär att de yngsta lagöverträdarna blir föremål för domstolsprövning i mindre omfattning än vuxna genom att åklagaren beträffande de unga har getts större möjlig- heter att meddela åtalsunderlåtelse och besluta om strafföre- läggande. Om åklagaren väcker åtal går ärendet vidare till domstol. Det finns särskilda regler i fråga om straffmätning och påföljdsval för domstolen att beakta om gärningsmannen är . Utredningens uppdrag är att göra en översyn av det rådande påföljdssystemet för unga lagöverträdare och lämna förslag till hur det kan vidareutvecklas och förbättras. Uppdraget omfattar såväl frågan om valet av påföljd som verkställigheten av påföljderna. Möjligheterna att utveckla påföljderna och skapa nya påföljds- alternativ skall särskilt övervägas. Reaktioner på brott – en bakgrund och presentation av gällande rätt 2.2Straffteorier och svensk kriminalpolitik Synen på brott, brottslingar och vilka samhällets reaktioner på brott skall vara är i ständig förändring, precis som samhället i övrigt. Inte minst ungdomsbrottsligheten är en ständig källa till debatt. Som en bakgrund till den fortsatta framställningen anser vi det vara av intresse att kort redogöra för de straffteorier och straffrättsskolor som har haft ett stort inflytande över svensk kriminalpolitik.