sou · GSB393 · 2005-01-01 00:00:00 — Prognoserna som konkursförloppet i ekvation (1) och bruttoutbetalningarna i ekvation (2) är betingade på redovisas i Tabell 2 i termer av årsgenomsnitt och illustreras som kvartalsför- lopp i Diagram 5 och 6. Prognoser för förklarande variabler, årsgenomsnitt Faktorerna som påverkar antalet anställda drabbade av konkurser i ekvation (1) är utvecklingen av reala huspriser och produktionsgap. Den tillfälliga ökningen i anställda beror delvis på en tilltagande negativ förändring i produktionsgapet och en till- fälligt avtagande huspristakt jämfört med . En bidra- gande faktor är också det höga utfallet för antalet anställda drab- bade av konkurser (7203 personer att jäm- föra med 6545 personer fjärde kvartalet 2003), vilket påverkar hel- årsprognosen . är ökningstakten på huspriser eller svagt avtagande, medan förändringen i produktions- gapet är positivt vilket minskar antalet anställda som drabbas av konkurser. Produktionsgapet förväntas dock att slutas vilket medför att årsförändringen når noll . Detta i kombination med att ökningstakten i huspriserna beräknas avta mer markant medför att antalet anställda som drabbas av konkurser kommer att öka något mot slutet av prognosperioden. Faktorerna som påverkar bruttoutbetalningarna i ekvation (2) är dels resultatet av ekvation (1), antalet anställda som drabbas av konkurser men även utvecklingen av nominella timlöner och ar- betslöshet. Det prognostiserade förloppet för antalet anställda drabbade av konkurser illustreras i Diagram 4 medan utvecklingen av arbetslöshet och timlöner illustreras i Diagram 6. Efter att ar- betslösheten toppar i mitten av 2004 följer en stadig nedgång under resten av prognosperioden vilket också har en minskande effekt på bruttoutbetalningarna. Timlönerna följer dock en stadigt ökande trend vilket till viss del motverkar effekten av nedgången i arbets- lösheten och minskningen av antalet anställda drabbade av konkur- ser under hela prognosperioden. Årlig procentuell förändring i huspriser samt årlig för- ändring i produktionsgap, utfall samt prognoser –2008, kvartalsförlopp. Reala huspriser, årlig procentuell förändring (vs) Husprisprognos (vs) Produktionsgap, årlig förändring, procentenheter (hs) Produktionsgap prognos (hs) -00 -00 -02 -02 -03 -03 -05 -05 -07 -07 Arbetslöshet och timlön, kvartalsförlopp, faktiska vär- den samt prognoser –2008. Öppen arbetslöshet procent (hs) Prognos öppen arbetslöshet (hs) Timlön kronor (vs) Prognos timlön (vs) Vid modellurvalet har särskild vikt lagts vid modellerna prognos- förmåga och de modeller redovisade i denna PM är de som enligt utvärderingen genererade minsta prognosfelen. Det kan dock vara av intresse att analysera vilken prognosförmåga de redovisade mo- dellerna har för olika tidshorisonter vid tolkningen av prognoserna –2008. Avvikelseanalysen utförs genom att generera prognoser för olika horisonter och relatera dessa till faktiska utfall: (1)Modellerna skattas och prognostiseras – 2003. (2)Modellerna skattas och prognostiseras – 2003. (3)Modellerna skattas och prognostiseras för . En generell slutsats är att prognosavvikelsen (utfall minus prognos) är i storleksordningen 3–av utfallet för den analyserade perioden. Bilaga 3 SOU 2004:93 Tabell 3, prognosavvikelser för anställda drabbade av konkurser (1) 2001–2003 (2) 2002–2003 (3)2003 Enligt resultaten i Tabell 3 överskattar modellprognoserna antalet anställda drabbade av konkurser jämfört med utfallet med undantag för ett tillfälle. Det är dock svårt att se något mönster i modellens prognosförmåga med avseende på tidshorisont. Prognosen för är i stort sett densamma oavsett om den är på ett, två eller , oavsett prognoshorisont överdrev modellen minskningen av antalet anställda drabbade av konkurser detta år. Tabell 4, prognosavvikelser för bruttoutbetalningar (1) 2001–2003 (2) 2002–2003 (3) 2003 Resultaten i Tabell 4 indikerar att modellprognoserna underskattar bruttoutbetalningar jämfört med faktiska utfall. Inte heller här syns något mönster för prognosförmågan med avseende på tidshorisont. Modellprognoserna missar den faktiska nedgången i bruttoutbetal- ningar oavsett tidshorisont.