sou · GSB3136d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Fjärrvärmen är det allra största uppvärmningssättet när det gäller de centrala delarna av kommunerna. När det gäller ytterstadsområ- den är det olika. Där finns både olje- och elvärmda lägenheter. I kommuner där man har kommunägda energibolag försöker man bygga ut nätet mot olika ytterområden. I ett par kommuner har man i ett område konverterat från direktel. Det var i samband med att man fick bidrag. När mindre orter har lokala fjärrvärmenät för- söker man att bygga ihop med centralortens nät. Energibolaget i denna kommun har varit mycket aktivt med utbyggnad av fjärr- värmenätet och även många småhusägare är positiva till anslutning. Flera fastighetsägare kombinerar fjärrvärmen med värmepumpar. Om inget fjärrvärmenät finns i närheten är det vanligt att man byter till värmepumpar. Pellets är också ett alternativ men fordrar mera skötsel än värmepumpar. Fastighetsägarnas policy är dels att det ska vara så ekonomiskt som möjligt dels att uppvärmningssätten ska ta hänsyn till miljön. Flera kommenterar att man huvudsakligen vill bort från oljan. Planerna är att gå över till fjärrvärme . En fastighetsägare är miljöcertifierad och deras policy är att använda fjärrvärme. Vi använder våldsamt mycket el. Det finns två sätt att få en bättre värld på. Första är att minska elanvändningen vilket är buslätt att göra. Sedan finns inget och sedan inget egentligen. Och sedan kommer längre ner på listan och det är att vi ska producera det vi måste med minsta möjliga miljöbelastning. Det är de två huvudpunkterna. Det är märkligt att debatten kretsar kring hur vi producerar. Grejen är att vi producerar för mycket. Det är lätt att minska elanvändningen. Det är att vilja och att satsa. Alla fastighetsägare – oavsett kategori – menar att fjärrvärmen är det uppvärmningssätt man ska satsa på. Även om priset skulle höjas drastiskt skulle det inte finnas något alternativ till fjärrvärmen. Man är ansluten till ett nät och ett energibolag och det kan man inte ändra på. Vi har ju inget egentligt alternativ. Det finns ingen konkurrent som säljer värme i en annan ledning. Fjärrvärmen upplevs mycket positivt av fastighetsägarna. Det är driftsäkert och bekvämt. Och det är miljövänligt. Man kan använda många olika bränslen, flis/spån/pellets, sopor, gas och olja. Även värmepumpar används av fjärrvärmeproducenterna. Någon använde havsvatten, en annan renat avloppsvatten från reningsverket och detta vatten levererades sedan ut igen i form av fjärrkyla. Vissa bolag som tillhandahåller såväl fjärrvärme som gas och el upplevs som monopolföretag. Man sitter fast i det här systemet. Det är en stor anläggning som ägs av en enda organisation. Konkurrensen är ju obefintlig. Men jag har ingen lösning på det. 6.4Hinder att byta uppvärmning Utbyggnaden av fjärrvärmenäten är beroende av vem som äger näten. En fastighetsägare menar att det är stor skillnad om kom- munen är ägare eller om det är ett privat kraftbolag. Kommunen har ett samhällsintresse medan det privata kraftbolaget är mera affärsmässigt och vill ha lönsamhet. Om vi minskar vår energianvändning så kan krafbolaget sälja den fjärr- värmen två gånger. Dels betalar vi för något vi inte använder och den effekt som vi inte använder säljer de till någon annan. alltså ingen marknadskraft. Bolaget bryr sig inte om att vi gör bättre anläggningar. Det enda vi kan påverka är den rörliga kostnaden, inte den fasta. De har alltså inget miljötänkande Priset kan vi inte för- handla om utan endast den anslutna effekten. Energileverantörerna är inte intresserade att ta fram en billig produkt. De vill endast tjäna mer pengar. Man måste ha någon form av styrmedel så att de inte tar ut för mycket i vinst. Vad är egentligen skäligt att tjäna? Om man ska ha en stor vinst ska man också ha en hög leveranssäkerhet. Man ska se till att det inte blir exempelvis strömavbrott så fort det är kallt ute. En oro som finns hos fastighetsägare med miljöansvar är att det diskuteras att dra ledningar med naturgas. Även om naturgas inte ger upphov till lika stort utsläpp av koldioxid som olja är det ändå ett fossilt bränsle och olja försöker man att lämna. Några fastighetsägare har byggt om från direktel till fjärrvärme. Det har då varit möjligt att få bidrag. Flera nämner att det skulle underlätta om man åter skulle kunna få bidrag för att konvertera från direktel till fjärrvärme. I en kommun upprättade man 20-åriga avtal med fastighets- ägarna där dessa förbinder sig att använda fjärrvärme . I gengäld fick de en lägre taxa . får värmeverken en god framförhållning och en stadig kundkrets. I en annan kommun arbetade man med 5-åriga prisavtal på fjärr- värmen. Det finns alternativ. Det behövs nog att det konverteras från fjärr- värme till annat. Det är marknadskrafterna det handlar om. Om jag får bygga en gasanläggning så kommer vi att utnyttja bränslet mycket mer effektivt än vad de stora värmekraftverken kan göra. En liten gaspanna är mycket mer miljövänlig än de stora kraftverkens. Ett kommunägt fjärrvärmeverk har ändrat taxe-policyn. Den fasta avgiften har höjts rejält och har man infört flö- desmätning. Det innebär att fastighetsägare kan spara åtskilligt och stimuleras att genomföra energisparåtgärder. I en kommun har man haft samma taxa . har man ändrat och har tre olika priser . är priset halverat. är det ett högre pris och sedan har man dessutom ett tredje pris . taxorna hämmar användandet av solfångare, som fungerar bäst . Likaså påverkar det användandet av luftvärmepumpar, som drivs av el, . Det vore bättre med en enhetlig taxa för fjärrvärme året runt. Flödesmätare är man dock positiv till. Höj det rörliga priset i stället för det fasta så uppmuntrar man till energisparande var en annan åsikt. På vår fråga vad som skulle hända om fjärrvärmen blev betydligt dyrare fick vi följande svar från två fastighetsägare: Den är bra mycket dyrare . Man höjer rätt friskt. Vi har haft höj- ningar på 4–5–6–7–, näst intill, . Det är rejäla höjningar. Då skulle vi skälla på energibolaget. (Skratt). En rejäl skopa ovett om de har lurat in oss i något Tyvärr är det så att om anläggningen är gammal och dålig så rivs den ut. Skulle det bli en sån höjning är det då en följd av att elpriserna har gått upp då kommer fjärrvärmen att vara billig ändå. Det hänger på hur den övriga prisbilden ser ut Skulle de bara höja fjärrvärmen då skulle vi kanske fundera på att bromsa utbyggnaden det sig att ligga kvar med något annat istället? Jag har ingenting emot fjärrvärme. Tvärtom ger det enormt goda möjligheter med flexibilitet och att elda med alla möjliga bränslen. Det är en alldeles utmärkt lösning med fjärrvärme. Jag är inte emot fjärr- värme. Jag är emot de höga priserna. Vi ska inte betala mer än vad alternativet kostar. En fastighetsägare, med fastigheter i mer än en kommun, var mycket kritisk till energibolaget i en av dessa kommuner. Fakturor kom mycket oregelbundet och var ofta fel som kund- tjänsten låg i en helt annan kommun och därför saknade lokalkän- nedom. Krav borde finnas på att kundtjänsten ligger i samma kommun som energibolaget. I en kommun kunde man förhandla sig till ett lägre pris på fjärr- värmen efter att man visat kalkyler på att det skulle löna sig att bygga en gaspanna. I samma kommun ansåg man även att små gas- pannor var ett bra alternativ där man kunde få ut mera energi genom att det gick att kyla ned rökgaserna effektivare. De flesta kontakter fastighetsägarna har med kommunerna gäller när kommunen har ett eget energiverk. De kommunägda fastig- hetsföretagen har mer regelbundna möten. Man upplever inte att kommunerna har några styrmedel. Regle- ringar som finns är väldigt få. Däremot strävar man åt samma håll, framför allt ur miljösynpunkt, att gå ifrån oljan så mycket som möjligt. 7 Kommunernas syn på uppvärmning De kommuner som har intervjuats för utredningens räkning har ett fungerande miljö- och energiarbete vilket förutsätter bra överblick över energiläget i kommunen. Utbyggnad av fjärrvärmenäten ser olika ut i olika kommuner. De tidigaste näten byggdes men en majoritet av kommunerna har fått sina nät . I de centrala delarna av kommunerna är fjärrvärme det dominerade upp- värmningssättet. Utanför centralorten (1–1,5 mil) varierar upp- värmningssätten mellan elvärme, värmepumpar, oljepannor och biobränsleeldade pannor. Direktverkande elvärme förekommer oftare hos kommuner i norra delen av landet. De större fastigheterna är i större omfattning anslutna till fjärr- värmen än småhus som oftast ligger utanför centralorten. För de flesta kommunerna i urvalet ligger anslutningsgraden till fjärrvärme mellan 80–i centralorten. Här upplevs fjärrvärmen som det dominerande uppvärmningssättet. Det är inte realistiskt med alternativa uppvärmningssätt till fjärrvärmen i centralorten. Dock kan vi inte tala om monopolställning för fjärrvärmen efter- som restriktioner mot andra uppvärmningssätt inte existerar. Monopol för fjärrvärmen existerar dock i den meningen att det inte finns någon möjlighet att byta leverantör. En bit utanför centrala orten förekommer fjärrvärme i mycket liten omfattning. Utbyggnadstakten av fjärrvärmenäten ser olika ut i olika kom- muner. En majoritet av kommuner uppger att konvertering till fjärrvärme blir allt svårare p.g.a. det ökande antalet värmepumpar. I ett småhusområde där många fastighetsägare investerat i värme- pumpar blir anslutningskostnaden hög för resterande småhusägare som vill konvertera. Hos de flesta kommuner är det samma företag som äger nätet, står för produktionen och sköter leverans och underhåll. Konkur- rensen inom marknaden är begränsad och ibland helt obefintlig. Marknaden anses vara för liten för att räcka till för flera aktörer. Kommunerna anser det inte vara realistiskt att utsätta fjärrvärme- verksamheten för konkurrens. En sådan konkurrens skulle endast existera på papperet. Några kommuner har låtit flera enheter samverka i produktions- ledet. Andra har lagt drift och underhållsarbetet på entreprenad. I ett fall har vi fått höra att man från fastighetsägaren förhandlar med energibolaget om priset på fjärrvärmen. I detta fall hade man som alternativ att starta en panna till för biogas. Det finns inga föreskrifter som reglerar de olika uppvärmnings- sätten i kommunerna. Miljökontoren i kommunerna har synpunk- ter på biobränsleeldning i tätbebyggda områden. Vid nybyggnation ivrar man från kommunens sida för vatten- baserade uppvärmningssystem. Vissa kommuner har haft bestäm- melser i detaljplaner om att anslutning ska ske till fjärrvärmen men numera har man tagit bort dessa bestämmelser. Vad gäller användning av elvärme har kommuner inga restrik- tioner. Kommunerna upplever det växande antalet eldrivna värme- pumpar som problematiskt. Dock har man inte gått så långt som att införa restriktioner mot installation av dessa. Få kommuner använder sig av styrmedel för att reglera utbygg- naden av fjärrvärme. Styrningen har handlat om att inkludera an- slutningskostnaden till fjärrvärmenätet i tomtpriset vid försäljning. Verksamheten är avreglerad och utbyggnad sker på marknads- mässiga grunder. En del kommuner har lyckats bra med sitt konverteringsarbete. Framgången för dessa kommuner beror främst på de prissätt- ningsmodeller de tillämpar. Genom att erbjuda avtalsformer där kunden binder sig i taget att köpa fjärrvärme har man lyckats göra fjärrvärmen väldig attraktiv. 7.4Kommunens mål för uppvärmning Kommunernas mål för uppvärmning varierar i olika aspekter men i ett avseende är de lika. Det gemensamma målet är att uppvärmning skall baseras på förnybara energikällor. Eftersom fjärrvärme produ- ceras främst med biobränslen som insatsvaror strävar kommunerna efter så stor fjärrvärmeanslutning som möjligt. Om kommunerna uppnår sina målsättningar eller inte är beroende av hur väl de lyckas förena energi och miljöarbetet med politiska beslut och affärsmässiga intentioner. För att det skall lyckas krävs ett fungerande samarbete mellan energibolaget på ort- en och kommunen. Bland de kommuner som anser sig uppnå eller uppnått sina mål med uppvärmningen i kommunen är samtliga ägare till sitt eget energibolag. De kommuner som har privata ägare till energibolaget har svå- rare att bedriva ett fungerande samarbete kring energi och miljöfrå- gor med energibolaget. I detta sammanhang har någon också ut- tryckt en oro för en planerad gaseldning av fjärrvärmeverket. Kontakterna med fastighetsägare sker på olika nivåer i kommunen och med olika fastighetsägare. Allmännyttans fastighetsbolag är kommunägda och därmed har man en naturlig kontakt med kom- munen. I något fall, där man har ett kommunalt energiföretag, har man regelbundna möten med tekniska verken 1 eller . Sporadiska kontakter med energirådgivare och energiplanerare förekommer också. 8 Erfarenheter från två sidor i samma kommun Urvalet är för litet för att dra några generella slutsatser om hur situationen upplevs från kommunens och fastighetsägarnas sida. Dock kan vi konstatera att det föreligger skillnader i hur kommu- nen ser sin roll som fjärrvärmeproducent och leverantör och hur fastighetsägaren uppfattar det. Fastighetsägarna upplever att de har byggt sig fast i fjärrvärmen och att realistiska alternativ inte existe- rar. Kommunen hävdar från sin sida att fastighetsägare har alterna- tiv till fjärrvärmen i form av värmepumpar och biobränslepannor. Det övergripande målet vad gäller uppvärmning i kommunerna är att få ned utsläppen till miljön. Det vill man uppnå genom att bygga ut fjärrvärmen maximalt och ersätta de oljeeldade pannorna. I många fall känner fastighetsägarna till dessa mål, men vid val av uppvärmningssystem är det ekonomin som avgör vilket system man väljer. Frågeguide – djupintervjuer med fastighetsägare Regeringen har tillsatt en utredning om fjärrvärme. Utredningens uppdrag består bl.a. i att se över fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaderna, föreslå åtgärder för att bättre skydda kon- sumenten mot oskälig prissättning på fjärrvärme samt analysera om det är lämpligt att införa tredjeparts tillträde på fjärrvärmemarkna- den och i sådant fall föreslå regler för detta. För att kunna dra slut- satser om fjärrvärmens ställning på värmemarknaden är det angelä- get att kartlägga i vilken utsträckning det finns realistiska alternativ till fjärrvärme i en tätort och om fastighetens lokalisering centralt eller i ytterkanten av en tätort har någon betydelse för vilka alter- nativ som är tillgängliga. SCB har fått ett uppdrag att på utredningens vägnar intervjua ett antal fastighetsägare och kommuner. Vilka uppvärmningssätt används i era fastigheter? Har ni behov av att byta uppvärmningssätt i någon/några av era fastigheter ? Till vad ska ni byta? Vilka motiv ligger bakom ert val? Finns det några hinder att byta till annat uppvärmningssätt? 3Biobränsle (Ved/Flis/spån/pellets) Hur länge har nuvarande uppvärmningssystem funnits i era fastig- heter? För alla fastigheter: Sedan fastigheten byggdes. Om byte: Vad var anledningen till att ni bytte? Vad skulle få er att ändra uppvärmningssätt i någon av era fastig- heter som det ser ut ? Politiska (skatter)? Kostnader – något uppvärmningssätt blir billigare eller dyrare? Vilka är de största hindren för att byta uppvärmningssätt? Även om det skulle vara lönsamt. Koppling till kommunen (?) Ekonomiska (priset på olja/el/ höjs eller sänks. Hur mycket?) Praktiska (ingen plats för panna, skorsten saknas m.m.) Om priset skulle höjas skulle det då kunna bli aktuellt att byta? I så fall till vad? I vilka områden? Kommunens/kommunernas mål? Har kommunen/kommunerna satt upp mål eller regleringar som styr ert val av uppvärmning? Kommunens/kommunernas styrmedel? Vilka styrmedel har kommunen/kommunerna? Hur upplever ni styrmedlen? Finns det andra styrmedel som går att använda? Har ni någon egen policy i företaget för uppvärmningssätt? Stäm- mer det överens med kommunens/kommunernas policy eller inte? Har ni någon regelbunden kontakt (minst ) med t.ex. energiplanerare i kommunen/kommunerna? –Hur ofta har ni kontakt? –Är det samma person ni har kontakt med? –Vilket utbyte har ni av kontakten? –Vad beror det på? Har du några andra problem eller funderingar om energifrågor som du vill ta upp/föra fram? TACK för din medverkan! Frågeguide – djupintervjuer med kommuner Regeringen har tillsatt en utredning om fjärrvärme. Utredningens uppdrag består bl.a. i att se över fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaderna, föreslå åtgärder för att bättre skydda kon- sumenten mot oskälig prissättning på fjärrvärme samt analysera om det är lämpligt att införa tredjeparts tillträde på fjärrvärmemarkna- den och i sådant fall föreslå regler för detta. För att kunna dra slut- satser om fjärrvärmens ställning på värmemarknaden är det angelä- get att kartlägga i vilken utsträckning det finns realistiska alternativ till fjärrvärme i en tätort och om fastighetens lokalisering centralt eller i ytterkanten av en tätort har någon betydelse för vilka alter- nativ som är tillgängliga. SCB har fått ett uppdrag att på utredningens vägnar intervjua ett antal fastighetsägare och kommuner Har ni någon bra bild av uppvärmningen i kommunen? Vilken ställning har fjärrvärme i kommunen? Hur ser ni på fjärrvärme i förhållande till andra uppvärmningssätt? Har t.ex. fjärrvärmen: –dominerande ställning eller –är den konkurrensutsatt? Finns det realistiska alternativ till fjärrvärme? VEM äger nätet? VEM sköter drift och underhåll? Hur ser det ut med konkurrensen inom fjärvärmerörelsen från leverantör, producent och förbrukarsidan? 3Biobränsle (Ved/Flis/spån/pellets) Vilka regleringar har kommunen satt upp? Oljeeldning (t.ex. utsläpp, lager ) Finns det restriktioner för att använda elvärme i kommunen? Vilka mål gäller för uppvärmning i kommunen? Koppling till energi och miljöarbetet? Vilka styrmedel har kommunen? Vilka använder man för att reglera uppvärmningssätten? Vilka använder man för att reglera fjärrvärmerörelsen? Hur fungerar styrmedlen? Finns det andra styrmedel som går att använda? Har ni kontakt med privata och allmännyttiga fastighetsägare i kommunen när det gäller energifrågor? –Med vilka? (stora, små?) –Hur ofta har ni kontakt? –Vilka frågor diskuteras? –Är det samma person ni kontaktar? –Vilket utbyte har ni av kontakterna? –Vad beror det på? Har du några andra problem eller funderingar om energifrågor som du vill ta upp/föra fram? TACK för din medverkan! Urval av fastighetsägare och kommuner 12 000 lägenheter + några De flesta har fjärr- värme, va el, d el Ca 3 400 lägenheter olja och el, Stort antal bostadshus och Större delen av fastig- I stad samt en liten del i ytterområden fjärrvärme i staden och en liten fraktion olja i ytter- områden Centralt, ytterområden och fjärrvärme, va el, utepooler, berg vp och Centralt och lite glesbygd centralorten, olja och 21 000 lägenheter, lite gas samt ett område i förort med 1 150 lägenheter och 250 000 kvm lokaler närvärme, vp, direktel Ca 5 000 lägenheter 650 i tre ytterområden, va el, d el, olja och gas På alla större orter i länet och luftburen el samt Tre fastigheter i , 1 i , 1 i 2 hus på en fastighet i Lokaler för handel och Alla fjärrvärme utom en i som har va el Olja och d el Luftburen fjärrvärme och luftburen el. Även lite olja. En fastighet i värms helt med belysning + kyl/frys, flera andra till med belysning. 750 000 kvm skolor, Centralt utom några i olja, pellets, bergvärme Stad, ytterstad och 60 lägenheter i glesbygd, Olja/va el, d el lägenheter + några lokaler va el, d el, olja vp i centrum, 10 i Befolkning per den . Det finns olika former för reglering av fjärrvärmen i omvärlden. I många länder betraktas fjärrvärme som naturligt monopol och får inte gå med vinst. I andra länder begränsas vinsten med någon form av reglering. I t.ex. , , och sker reglering endast i konkurrenslagstiftningen. Konkurrensen mot alternativen kan i en del länder vara hård. Vilka länder har fjärrvärme? Fjärrvärme finns framför allt i Öst- och och i de före detta men även i ett antal som , , och . producerades av världens fjärrvärme i de före detta och i . är också det land där fjärrvärmemarknaden växer snabbast i världen. I levererar fjärrvärmesektorn fjärr- värme till mer än 100 miljoner människor.1 1 Euroheat & (2003a) samt , och , S. (2003). Andel av fjärrvärmeproduktionen i världen enligt balans Källa: , S. (2003). Fjärrvärmens situation i Västeuropa2 I (gamla EU länderna samt , och ) varierar fjärrvärmens marknadsandel för uppvärmning i hushålls- sektorn kraftigt. I de nordiska länderna, förutom , har fjärr- värmen en näst intill dominerande ställning. Därefter kommer länder som och med marknadsandelar för fjärr- värme på . I övriga västeuropeiska länder har fjärrvärme en mer blygsam ställning. I och uppgår fjärrvärmens marknadsandel endast till en eller ett par procent. Men även om marknadsandelen t.ex. i är lägre än i de nordiska länderna så är den totala konsumtionen högre. Fjärrvärmen fortsätter dessutom att utvecklas starkt i fler- talet Europeiska länder, särskilt och . 2 Avsnittet bygger på Euroheat & (2003a) och Gochenour, C. (2001). Fjärrvärmensmarknadsandel och total värmeproduktion Källa: Euroheat & . Det finns flera orsaker till den stora variationen i marknadsandel mellan olika länder. En förklaring kan sökas i klimatskillnader, till- gången på andra värmealternativ såsom naturgas eller el, tillgång till industriell spillvärme samt vilken typ utav marknadslösning olika länder valt för sina energimarknader. I (förutom ) utgör naturgasen den viktigaste källan för uppvärmning. I länder där naturgas har en stor del av marknaden för uppvärmning är fjärrvärmens marknadsandel inte särskilt hög. Naturgasen utgör där ett konkurrenskraftigt alternativ till fjärrvärmen. I har den goda tillgången på vattenkraft istället inneburit en stor andel eluppvärmning. I värms t.o.m. flerfamiljshus med elvärme. Bränsleanvändningen i fjärrvärmesystemen i de västeuropeiska länderna varierar också mellan länder. I , , , och används framför allt naturgas medan och i stor utsträckning fortfarande förlitar sig till kol. Den huvudsakliga energikällan för fjärrvärme på är geotermi medan i bränsletillförseln är starkt diversifierad varav biomassa utgör en viktig energikälla. ökade naturgasens andel som energikälla för fjärrvärmesystemen i flertalet av de västeuropeiska länderna. Till följd av miljöpolitiska ambi- tioner och högre naturgaspriser sker nu en omställning i många länder mot förnybara bränslen. Fjärrvärme har en lång tradition i öst- och samt . är mer än 40 miljoner människor anslutna till fjärr- värme i de öst- och centraleuropeiska länderna och marknads- andelen för uppvärmning av hushållssektorn ligger som ett viktat genomsnitt på . Detta kan jämföras med motsvarande andel för de gamla EU länderna3 på 7 procent.4 Tabellen nedan ger en översikt över fjärrvärmens marknadsandel och produktionen i ett urval av östsatsländerna. Marknadsandelen varierar från i till i och . Fjärrvärmens marknadsandel och förändring i värme- konsumtion 1990–2001 Marknadsandel (%) Källa: IEA och Euroheat & . Även om fjärrvärmens marknadsandel för uppvärmning är hög och stabil i de forna så har fjärrvärmeproduk- tionen fallit . Utfasningen av subventioner och in- 4Gochenour, C. (2001). troduktionen av mätsystem har lett till stigande fjärrvärmepriser och en fallande förbrukning av fjärrvärme. Detta som den pågående renoveringen och moderniseringen av fjärrvärmesystem också betytt effektiviseringar i produktionen. Ytterligare en orsak till den lägre fjärrvärmeproduktionen är konkurrensen från andra uppvärmningsalternativ. Den stora konkurrenten gentemot fjärrvärme i öst- och utgörs av individuell gasuppvärmning. Gasuppvärmning gynnas dessutom ofta av regleringsmyndigheternas tariffsättningsregler som är särskilt gynnsamma för de små konsumenterna. I utgör även el en betydande konkurrent till fjärrvärme, vilket bland annat beror på tillgången av kärnkraft och låga elpriser.5