sou · GSB3119 · 2005-01-01 00:00:00 — (sid 116) menar att arbetet kan gynnas av ytterligare breddning mot livsmedelsproduktionens totala miljöbelastning, men att ekologiska livsmedel även bör vara en viktig del. En utvärdering av verkets arbete med ekologiska livsmedel som genomfördes visar att nedanstående strategiska inrikt- ningar har varit viktiga och kommer så att förbli. Alla konsumenter måste kunna köpa miljöanpassade livsmedel. Prisfrågan är därför viktig att arbeta med, dock kompletterad med ett budskap om fler aspekter och mervärden kring maten. När det gäller tillgänglighet behövs en aktiv dialog med handeln om utbud, exponering och marknadsföring. Det finns även ett behov av att föra in konsumentaspekterna i exempelvis regelarbetet för ekologiska livsmedel samt att sprida – ett kvarter i den globala byn kunskaper till olika aktörer om vilka frågor som är intressanta för konsumenterna inom mat- och miljöområdet. En viktig samverkansgrupp för ekologisk mat är , som i förslag får uppdraget att arbeta fram en aktionsplan för de nya målen för ekologisk produktion. 1.3.5Nationella ansatser: – ny visionär konsumentpolitik Den brittiska regeringen har gett Kommissionen för hållbar utveckling (SDC) i uppdrag att rekommendera olika sätt att föra debatten om hållbar konsumtion framåt. SDC kommer att bidra med konkreta inspel till den nationella strategin för hållbar utveckling . Som underlag i detta arbete har SDC publicerat en rapport, Policies for Sustainable Consumption, med en genomgång av den akademiska litteraturen om hållbar konsumtion. Rapporten drar slutsatsen att konsumtionsmönster påverkas av en mängd olika faktorer: ekonomiska, psykologiska, sociologiska och antropologiska. SDC anser att det finns starka skäl för regeringen att engagera sig i att forma konsumtionen, eftersom denna påverkar kollektiva nyttigheter som miljö och livskvalitet. Rapporten konstaterar dock att den vanliga politiken inte räcker till om regeringen vill skapa den strategiska förändring som kommer att krävas. Konventionell politik har gett regeringen två roller: 1.Den skall försöka styra konsumenterna med regler, standards, marknadsinstrument och planering. 2.Den skall försöka påverka dem genom information, utbild- ning och andra psykologiska styrmedel, dvs. som en expert- rådgivare eller moralisk guide. Den nya konsumentpolitiken bygger på sex läxor: 1.Politiken har felbedömt sambandet mellan materiell välfärd och livskvalitet. Det är väsentligt att mer betona hälsa, samhällelig/social samverkan och meningsfull sysselsättning. 2.Man brukar säga att det är omöjligt för regeringar att förändra konsumenternas individuella beteenden. Men forsk- ning visar på motsatsen: Genom sin inverkan på tekniken, – ett kvarter i den globala byn marknaden, institutionella strukturer, media och sociala nyttig- heter formar regeringen det kulturella sammanhang där individer fattar beslut om sin konsumtion. 3.Nuvarande politik förutsätter att marknaden erbjuder konsu- menterna frihet att välja den livsstil som bäst speglar deras behov och önskningar. Men forskningen visar att konsumenter ofta finner sig inlåsta i en ohållbar konsumtion. Regeringens agerande är avgörande för att åstadkomma förändringar. 4.I finns en lång rad olika rörelser och nätverk, där deltagarna möts i smågrupper och lär sig mer om sociala frågor och miljö, utforskar möjliga val av livsstil samt agerar tillsammans. Deras möjligheter att demonstrera hållbara livs- stilar skulle öka markant om regeringen etablerade stöd för detta arbete. 5.Regeringens roll i det posttraditionella samhället skiftar från kontrollorgan till förändringsinriktad förvaltning som upp- muntrar lärande. Framgångsrikt ledarskap kräver att regeringen lyssnar till andra aktörer och ifrågasätter sina egna antaganden och rutiner. 6.För att åstadkomma en effektiv strategi för hållbar konsumtion, måste regeringen arbeta i nära samverkan med olika samhälls- aktörer i syfte att utveckla sammanhållna visioner, strategier, åtgärder och utvärderingssystem. Rapporten utmynnar i förslag till möjliga policyvägar som betonar regeringens roll att tydligare följa upp vision och retorik med politik och praktik, att forma konsumtionens kulturella kontext, att stödja NGO-initiativ för förändring och innovation, att skapa program, organ och nätverk som stöttar framgångs- rika initiativ och hjälper till att sprida dem, att skapa en ständig process för utvärdering och gemensamt lärande. Den nya rollen avviker från konventionell politik på två sätt: För det första betonar den en regerings avgörande roll i att forma den institutionella, sociala, kulturella och etiska kontext inom vilken individuella konsumenters beslut fattas. – ett kvarter i den globala byn För det andra erbjuder den en modell för en regeringspolitik som – utöver kontroll- eller övertalningsfunktionen – grundas på idén om regering och allmänhet som lärande partners i en förändrings- process. Ett annat intressant initiativ är fonden för hållbar utveckling, . annonserade en fond med fokus på arbete för hållbar konsumtion och produktion. Frivilligorganisationer inbjuds 2005-08 att ansöka om medel (£2.25 miljoner/år) för projekt som stöder hållbar konsumtion och produktion. Fonden kommer att användas för att sporra människor att agera för att förändra. Det handlar om projekt som syftar till att påverka kommunernas konsumtionsmönster, och som har ett brett perspektiv. 2Hållbar konsumtion – utredningens definitioner Alla har vi nog en maggropskänsla för vad som bör menas med begreppet hållbar utveckling respektive produktion och konsumtion. Vi lutar oss då tryggt mot redan klassiska formulering i gemensamma framtid (1987): Hållbar utveckling är en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfreds- ställa sina behov , handlingsprogrammet från , slår fast att en hållbar samhällsutveckling bör präglas av tre samverkande dimensioner: den sociala, den ekonomiska och den ekologiska Begrepp som ofta används för att fånga in och konkretisera hållbarhetens olika ekologiska dimensioner är faktor 10, ekologiska fotavtryck och miljöutrymme (se kap. 11) Det finns ofantligt mycket skrivet om hållbar utveckling på olika nivåer och i skilda tidsperspektiv. Den som önskar en fördjupad förståelse hänvisas till dessa material (bilaga 2). För denna utredning har jag valt att mer pragmatiskt ange ett antal viktiga principer/kriterier. Förutsättningarna för en hållbar konsumtion utgörs av följande sju basala funktioner: Alla varor och tjänster skall produ- ceras, distribueras, konsumeras och i tillbörlig grad återvinnas på ett så energi- och/eller materialeffektivt sätt som möjligt. 2.Vård av ekosystemens produktionsförmåga (jordar, vatten, skogar, luft etc.). Hållbar konsumtion – utredningens definitioner 3.Minimering av och frihet från miljö- och hälsofarliga kemikalier. 4.Återvinning och slutna kretslopp för en effektiv hushållning med både ändliga och förnyelsebara resurser. 5.Internationell solidaritet: mänskliga fri- och rättigheter, inklusive rätten till hälsa, försörjningsmöjligheter och arbete. 6.Konsumentens rätt till öppen, saklig och kvalitetssäkrad information om i vilken utsträckning produktionen av varor och tjänster uppfyller punkterna 1–5. 7.Konsumentens rätt till prisvärda varor och tjänster som upp- fyller punkterna 1–6. 2.2Hållbarhetens tre ben – en delikat avvägning Hållbarhet definieras alltså i tre dimensioner: ekologiskt (miljö- mässigt), socialt (folkhälsa, demokrati) och ekonomiskt. När man för svenska förhållanden försöker ringa in vad som bör menas med hållbar konsumtion, är det en poäng att utgå från miljömålen som ju fastställts av i en demokratisk process. Avvägningen mot de andra samhällsmålen är redan gjord och miljömålen kan alltså inte anses vara extrema Ett dilemma är dock att de möjligen kan bedömas vara för kortsiktiga och därmed inte ge tillräckligt tydliga signaler om vad som långsiktigt behöver förändras. En annan utgångspunkt för definitionen är att det på lång sikt inte bör finnas någon konflikt mellan de tre dimensionerna, vilket också var en viktig slutsats från . Tvärtom bör man inse att ekologiskt hållbar utveckling faktiskt är en förutsättning för att uppnå de två andra målen. På kort sikt kommer intresse- motsättningar förvisso att uppstå. Men dessa måste då överbryggas, t.ex. genom fördelningspolitik istället för sänkta miljöambitioner. 2.3Skillnaden mellan produktions- och konsumtionsmönster Det kan vara värt att i detta sammanhang kort diskutera skillnaden mellan produktions- och konsumtionsmönster. Utredning har fått uppdraget att sätta fokus på konsumtionsmönster. Men konsumtionen är bl.a. en direkt spegel av vilket sortiment som producenterna och handeln erbjuder. Hållbar konsumtion – utredningens definitioner Om produktionsmönstren vore hållbara skulle även en stor del av konsumtionsmönstren vara det. Från ett teoretiskt miljöekonomiskt perspektiv skulle det inte behövas någon konsumentpolitik efter- som de negativa externa effekterna som uppstår vid produktion och konsumtion synliggörs i varornas pris. När de externa effekterna motverkas genom miljöavgifter/skatter, utsläppshandel eller sträng miljölagstiftning sker en automatisk anpassning av produktions- konsumtionsmönstren. För att denna teori skall fungera måste dock importen hanteras på samma sätt genom att miljöavgifter/skatter påläggs vid nations- gränsen när varorna importeras, allt enligt principen om Boarder Tax Adjustment. I praktiken är dock ytterst få av de negativa externa miljö- effekterna internaliserade i de priser vi ser på marknaden. Priserna avspeglar varken miljöbelastningen eller den faktiska knappheten vad gäller naturresurserna. Det kommer att ta långt tid innan produktions- och konsumtions- mönstren kan anses långsiktigt hållbara. Med ökad frihandel får vi räkna med att översköljas av varor som har producerats i länder med sämre miljökrav än de som gäller i och . Importprodukter från är givetvis en funktion av den nuvarande kinesiska kemikaliepolitiken men kommer i praktiken att påverka miljön och hälsan även i . Eftersom produktionen specialiseras krymper våra möjligheter att styra den med politiska instrument. Inom somliga varugrupper kan konsumentkraften bidra med viss påverkan på produ- centernas beteende och produktutveckling. Men i många fall är producenterna kungar och konsumenterna pristagare på en oligopolliknande marknad. I en globaliserad ekonomi blir det därmed allt viktigare att stat, kommuner och enskilda konsumenter så långt möjligt försöker påverka och stimulera utbudet av hållbara varor och tjänster. Utredningen fokuserar på olika vägar till mer hållbara konsumtions- mönster. Vid en enkel systematisering av begreppet konsumtions- mönster urskiljer jag tre olika nivåer: 1.Den första nivån handlar om att konsumera samma fast grönare, att välja sina varor och tjänster på marknadens f.n. Hållbar konsumtion – utredningens definitioner bästa fjärdedel (kvartil). Det är en relativt måttlig och sannolikt otillräckligt ambition för att framgångsrikt kunna hantera de långsiktiga utmaningarna. 2.Den andra nivån handlar om att byta själva konsumtionsmönstret från t.ex. minskad konsumtion av varor till förmån för mer av resurssnåla tjänster. 3.Den tredje nivån angriper själva fundamentet i vårt konsumtions- samhälle: Den handlar om att minska den totala konsumtionen. Nivå 1 och 2 hotar egentligen inte den traditionella världsbilden med ökad ekonomisk tillväxt och ökad mängd lönearbete. Men den tredje gör det. Att öka den lediga tiden och därigenom minska köpkraften bidrar sannolikt till att reducera de samlade intäkter som skall finansiera den offentliga sektorn. minskar också behoven av offentliga tjänster. Men om ledighet värderas högre än ökad köpkraft växer välfärden, även om BNP minskar. Den tredje nivån är alltså ett skifte från konsumtion till ledighet. 2.4Behovet av immateriell konsumtion och dess effekter på tillväxten Ekologiskt hållbar konsumtion förutsätter generellt sett en minskad materiell förbrukning (minskat resande, lägre värme- och elförbrukning etc.). Kostnaderna för en sådan livsstil hamnar därvid på en lägre nivå dvs. är billigare (, 2002). Det är positivt för dem som väljer detta alternativ. Effekten är dock inte helt oproblematisk. Det intjänade konsum- tionsutrymmet (kostnadsbesparingen) kan och kommer med oför- ändrade preferenser att leda till att en del av den positiva miljö- effekten i form av lägre energikonsumtion och koldioxidutsläpp m.m. tas tillbaka genom att de insparade pengarna används till det som människor oftast har högst på önskelistan: resor, ny och större bil eller investeringar i bostaden (konsumtionsvaror med hög inkomstelasticitet). För att den positiva miljöeffekten inte skall gå förlorad måste det ökade konsumtionsutrymmet användas så att denna s.k. rebound- effekt minimeras. En potentiellt intressant möjlighet att åstad- komma detta är att öka den immateriella konsumtionen. Hållbar konsumtion – utredningens definitioner metoder är minskad arbetstid, ökat sparande och invest- eringar i miljöteknik. Var för sig är dock inget av dessa alternativ – av olika skäl – någon långsiktig lösning. Att anpassa inkomsterna till den lägre konsumtionsnivån kan t.ex. kortsiktigt vara positivt för individen. Men det är negativt ur ett tillväxtperspektiv och löser inte heller problemet med trendmässigt ökad miljöeffekt i form av naturresursanvändning, energikonsumtion och koldioxidutsläpp som ett resultat av konventionell tillväxt. Eftersom tillväxten är betydelsefull för bl.a. välfärden är detta inte en hållbar lösning. Ökat sparande är positivt ur flera aspekter, men innebär inte automatiskt att reboundeffekten elimineras eller ens minimeras. Anledningen är att pengar som sparas i andra former än madrassen arbetar, dvs. används för olika typer av investeringar de sparas, vilket i sin tur får effekter på miljön. Hushållets konsumtion minskar inte heller långsiktigt utan förskjuts bara in . Investeringar i miljöteknik, t.ex. effektivare uppvärmning, är positiva på både kort och lång sikt. På kort sikt uppnås positiva goda miljöeffekter (minskad energianvändning för uppvärmning) som miljöteknikutvecklingen stimuleras. En bra investering ger dock en långsiktigt positiv avkastning och minskar kostnaderna för ett grönt konsumtionsmönster ytterligare. Därför är ökad immateriell konsumtion en strategiskt viktig utvecklingsväg. Med immateriell konsumtion menas nyttjande av tjänster eller produkter med ett högt tjänsteinnehåll. Ett högt tjänsteinnehåll är önskvärt eftersom detta generellt innebär att energiintensiteten och naturresursanvändningen är låg. Energiintensitet definieras i detta sammanhang som energi per krona. Ett konsumtionsmönster med låg energiintensitet innebär att pengar spenderas så att energi- användningen per krona är låg. Det är t.ex. att äta på restaurang, åka taxi, gå på gym, konserter, bio, teater, ta musiklektioner, barn- passning, hantverkstjänster, att köpa hantverksprodukter, konst etc. I och många andra utvecklade ekonomier har andelen personer som arbetar med tjänsteproduktion ökat kraftigt; detta kallas ofta tjänsteekonomi. Orsaken till att tjänsteproduktionen ökat är bl.a. att färre personer behövs inom tillverknings- industrin genom den produktivitetsutveckling som skett där. Hållbar konsumtion – utredningens definitioner Alltmer av tillverkningsindustrin är också förlagd till andra länder. Genom att jämföra fem olika länder har Kroeger et al (2000) undersökt huruvida en förändring av näringsstrukturen mot en högre andel tjänster minskar energiintensiteten i ekonomin. Studien drar slutsatsen att ekonomier där tjänstesektorn står för en relativt högre andel av BNP har en lägre energiintensitet. Hushållens konsumtionsmönster har dock inte blivit mindre materiellt. och (2000) analyserade hur konsumtions- mönstret i förändrats . Efter- som konsumtionsmönstren liksom energiintensiteten i Neder- länderna och är mycket lika bör resultaten vara applicerbara på . och kom fram till att det inte skett någon dematerialisering eller trend mot lägre energiintensitet . Detta är bl.a. en effekt av produktivitetsutvecklingen, som lett till att varukonsumtion blivit billigare i förhållande till tjänster. Beräkningar av den nationella energikonsumtionen per BNP tar inte hänsyn till den energi som vi importerar indirekt i form av produkter dvs. den energi som gått åt för att producera de importerade varorna. Det finns alltså inte någon tydlig trend på efterfrågesidan mot en ökad dematerialisering av konsumtionsmönstret. Att och andra länders energi- och koldioxidintensitet minskar, utan att konsumtionsmönstret uppvisar motsvarande förändringar, beror i hög grad på en omlokalisering av intensitetsmönstret. Utsläppen har delvis flyttat utomlands. 2.4.2Effekter på tillväxten av ökad tjänstekonsumtion En avgörande fråga är hur ekonomin i sin helhet kan styras om mot hållbar resursförbrukning och energikonsumtion dvs. en hållbar tillväxt. 1995 publicerades Factor four: Doubling Wealth, Use (weizsäcker, ), en bok som fått stort inflytande på EU-politiken för hållbar utveckling. Författarna visar att det är både nödvändigt och möjligt att minska resurs- användningen och öka tillväxten och välfärden. Den efterföljande debatten har handlat om hur stor potential som finns för effektiviseringar av främst energianvändning men även andra naturresurser. Som en ensidig åtgärd leder dock inte effektivise- ringar automatiskt till minskningar i absoluta tal av energi- och Hållbar konsumtion – utredningens definitioner Effekten kan bli den motsatta med större produktionsvolymer som följd. Ett viktigt komplement till effektiviseringen är att fokus förskjuts från tillverkning av produkter, till försäljning och konsumtion av tjänster (Hawken, P., Lovins A, & Lovins, L.H. Ur ett tillväxtperspektiv har utvecklingen av tjänsteproduktionen studerats och analyserats ur flera aspekter. Forskningen har främst belyst tjänstesektorns produktivitet, som ett indirekt men avgörande mått på dess tillväxtpotential. Tjänstesektorns betydelse för syssel- sättningen har också skärskådats. Analyserna är komplicerade, eftersom tjänster inte är särskilt enkla att definiera. Det finns knappast någon specifik egenskap som förenar tjänster och skiljer ut dem från varor. Tjänster ingår också mer eller mindre i alla branscher, och de branscher som räknas till tjänstesektorn är mycket heterogena.1 Egenskaper som ofta förknippas med tjänster är att de förut- sätter ett möte mellan människor, att de inte kan lagras, att de ofta skräddarsys efter mottagarens behov och ingår i ett paket. Dessa egenskaper är emellertid inte längre specifika för tjänster. är t.ex. kundkontakt en allt viktigare del av all försäljning, och produkter som t.ex. bilar skräddarsys enligt kundens önskemål. Även när det gäller varor försöker man numera ofta minimera lagerhållningen, genom t.ex. just in time-leveranser (). Tjänstekomponenten växer alltså i samtliga branscher. En av de frågor som analyserats är huruvida tillväxten hämmas när tjänste- produktion ersätter tillverkningsindustrin, och om detta i så fall skulle kunna vara en av orsakerna till den avmattning av tillväxten som noterats under . Produktivitetsökningen har antagits vara lägre inom tjänstesektorn än i tillverkningsindustrin, främst i offentlig sektor. Tanken är att det skulle vara lättare att öka produktiviteten för varor jämfört med tjänster, beroende på deras skilda egenskaper. De statistiska mått som finns visar också att produktiviteten i privata tjänstebranscher i genomsnitt utvecklas långsammare än i tillverkningsindustrin. Den del av tjänstesektorn som ofta lyfts fram som ett exempel på att tjänster har låg produktivitet, är servicenäringarna. Ny forskning bestrider dock detta antagande, som anses bero på att det är svårare att mäta 1 Handeln, restaurangverksamhet, Transporter, Finansiell verksamhet, Fastighets- & uthyrningsverksamhet, Offentlig förvaltning, försvar & socialförsäkring, Utbildning, Hälso & sjukvård, Andra samhälleliga & personella tjänster, Förvärvsarbete i hushåll och Verksamhet vid internationella organisationer, utländska ambassader. Hållbar konsumtion – utredningens definitioner kvalitetsförbättringar för tjänster än för varor. Om man istället för att jämföra produktivitetsutvecklingen vid tillkomsten av t.ex. en bil och en konsert och fokuserar på den producerade funktionen och nyttigheten – att resa och uppleva musik – kan man notera att produktiviteten inom tjänstesektorn, i detta fall musikbranschen, varit hög: har t.ex. alla möjlighet att lyssna på de stora artisterna. En annan aspekt av tjänstesektorns expansion är påverkan på inkomsterna. Det har framförts farhågor om att tjänstesektorn främst skulle generera låglönejobb, alternativt vara bimodal, dvs. ha en tydlig uppdelning mellan låg- och höglönejobb. Dessa antaganden har inte visat sig stämma. I växer de välbetalda yrkena inom tjänstesektorn allra snabbast. De sysslor som oftast förknippas med tjänstesektorn är de hus- hållsnära tjänsterna. Karaktäristiskt för dem är att de kan utföras av hushållen själva. Detta sker också i mycket stor omfattning. Enligt (SOU 1997:17) bedömning är arbets- insatsen i egenarbete större än i beskattat marknadsarbete; vi arbetar alltså i snitt mer i hemmet än på jobbet. För att det ur hushållets perspektiv – med nuvarande beskattning och s.k. skatte- kil – skall vara lönsamt att köpa hushållsnära tjänster måste dessa ha en produktivitet som är tre till fyra gånger högre än den egna arbetsinsatsen (Henreksson, 1999). Den stora volymen hemarbete – och det faktum att detta utförs med en lägre produktivitet än av professionella yrkesarbetare – innebär att det ur ett effektivitets- och tillväxtperspektiv finns en stor potential inom denna sektor. En ökning av de hushållsnära tjänsterna skulle vara positivt för jämställdheten, för barnfamiljer, äldre etc. som har behov av stöd under en kortare eller i livet. Med nuvarande skatteregler expanderar dock inte de hushålls- nära tjänsterna eftersom de inte kan erbjuda konkurrenskraftiga löner. har det som bekant pågått en intensiv debatt om fördelar och nackdelar med att förändra skattereglerna för att göra hushållsnära tjänster mer attraktiva. De nackdelar som framförts är att man genom subventioner skulle locka över arbetskraft till en sektor med låg produktivitet. Hållbar konsumtion – utredningens definitioner Fördelarna är att effektiviteten i ekonomin som helhet ökar, att en större del av arbetet genomförs på ett effektivt sätt och att de som köper hushållsnära tjänster ges möjlighet att yrkesarbeta fler timmar alternativt bevilja sig mer fritid. Ett exempel på hur företag strategiskt arbetar för att stärka sin lönsamhet genom ökat tjänsteinnehåll är den s.k. funktionsförsälj- ningen. Det är en idé som bygger på att de, genom att sälja funktioner, ökar kundvärdet och sin konkurrenskraft som möjlig- heten till miljöanpassad produktion och konsumtion ökar. (, 2002). Ur ett affärsmässigt perspektiv innebär funktions- försäljning att företaget rör sig framåt i kedjan, dvs. satsar på att öka värdet för kunden utan att nödvändigtvis behöva investera i ny hårdvara, infrastruktur eller kapitalvaror. Det hela bygger på ett plattformstänkande där uppdateringar kan ske av olika komponenter för att öka prestanda och nytta. Funktionsförsäljningen är ännu i ett tidigt utvecklingsskede. Det återstår mycket utvecklingsarbete för att denna typ av försäljning skall kunna konkurrera ut traditionell försäljning av produkter och därigenom signifikant påverka resurs- användning och energikonsumtion. En expansion av tjänstesektorn i vid bemärkelse tycks inte utgöra något hot mot tillväxten. Produktivitetsutvecklingen inom denna sektor har tvärtom lika stor potential som inom andra sektorer. För en mera hållbar tillväxt är expansionen av tjänstesektorn en strategiskt viktig utveckling, i kombination med en radikal produk- tivitetsförändring.