sou · GSB360 · 2005-01-01 00:00:00 — Utredningen anser att det är viktigt att de dialoger som utredningen föreslagit med olika aktörer kommer till stånd i förberedelserna inför sjunde ramprogrammet och etableras som en kontinuerlig dialog. Ett förtydligande av regelverket för de svenska delegaterna i pro- gramkommittéerna i enlighet med utredningens förslag torde också kunna genomföras . Utseende av huvudansvariga myndig- heter kan också ske utan fördröjning. 11Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag De förslag utredningen lagt bör i stor utsträckning rymmas inom nuvarande budgetramar. Utredningen vill i sammanhanget också hänvisa till vad vi tidigare anfört om den tunna svenska organisa- tionen i förhållande till andra länders motsvarande organisationer och om den förväntade väsentligt högre budgetnivån i kommande ramprogram. Översyn av nationell organisation för svenskt deltagande i EU:s forsknings- och utveck- Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att analysera olika aktörers behov av tjänster för sitt engagemang i EU:s forsknings- och utvecklingssamarbete och föreslå organi- sation för dessa tjänster, se över verksamheten vid Rådet för forsknings- och utveck- lingssamarbete inom EU utifrån dess uppdrag och arbetsfor- mer, se över den nuvarande svenska organisationen för kommissio- nens National Contact Points och föreslå en fortsatt organisa- tion för uppdraget, kartlägga vilka arbetsuppgifter som särprogrammens program- kommittéer innefattar och föreslå en organisation för en effek- tiv arbets- och ansvarsfördelning mellan departement och myndigheter, analysera vilka krav de nya samarbetsformerna inom det euro- peiska forskningsområdet (ERA), det sjätte ramprogrammet och kommande ramprogram ställer på aktörerna i det svenska forskningssystemet, samt ge förslag till en samlad nationell organisation för dialog och informationsspridning mellan berörda aktörer som syftar till en enhetlig, proaktiv och kompetent nationell hantering av Sveri- ges deltagande i EU:s ramprogram och ERA. Den nationella organisationen för att främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram har inriktats på tre uppgifter: information, rådgivning och analys. EU/har en nyckel- roll i detta arbete. EU/bildades och har till uppgift att i svara för information och rådgivning om EU:s samar- bete inom forskning och teknisk utveckling. Rådet ansvarar även för statistik och analys av det svenska deltagandet i ramprogram- men. Syftet är att främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram. Sedan EU/bildades har omvärlden förändrats på ett sätt som direkt påverkar myndighetens förutsättningar att utföra sitt uppdrag. EU/informations- och rådgivningsverk- samhet riktar sig främst till universitet, högskolor, institut samt små- och medelstora företag. och institut har un- der åren förvärvat god kompetens och kapacitet att själva hantera en stor del av frågorna kring sitt deltagande. Allteftersom EU:s forskningssamarbete utvecklas ökar Reger- ingskansliets och övriga myndigheters behov av kontinuerliga stu- dier och analyser av deltagande i ramprogrammen. fattade regeringen beslut om en ny nationell organisa- tion för deltagande i EU:s femte ramprogram och repre- sentationen i de s.k. programkommittéerna för ramprogrammets olika särprogram. Verksamheten i programkommittéerna rör främst utformningen av arbetsprogram, uppföljning av det svenska deltagandet samt informationsutbyte i om aktiviteterna i särprogrammen. Sakansvariga departement gavs ett större ansvar för arbetet i ramprogrammets programkommittéer och fick därmed en mer aktiv uppgift i den löpande hanteringen av ramprogrammet. Detta innebar att den tidigare organisationen med huvudansvariga myndigheter för de olika särprogrammen avskaffades. utsåg regeringen /att vara kommissio- nens kontaktorgan i , s.k. National Contact Point (NCP) för flertalet av ramprogrammets särprogram. Detta innebär att rå- det är ett av kommissionens centrala kontaktorgan i för EU:s forskningssamarbete. Rådet delar denna uppgift avseende småföretags- och innovationsfrågor med och rymd- frågorna med Rymdstyrelsen. reviderades rådets instruktion, och myndigheten har inte längre samordningsansvar för forskningssamarbete med EU. Det sjätte ramprogrammet löper –2006. Helt nya arbetsformer för att genomföra ramprogrammet har initi- erats: framstående forskarnätverk, integrerade projekt och kommissio- nens deltagande i nationella program som genomförs gemensamt med andra medlemsländer. Arbetsformerna engagerar fler natio- nella aktörer, har längre projekttider, större budget och omfattar mer riktade insatser. Dessa samarbetsformer kommer att påverka formen för deltagandet och därmed i förlängningen det nationella behovet av information, rådgivning, analys och andra tjänster. Kommissionens förslag om ett europeiskt forskningsområde (ERA), genom vilket man vill uppnå ett mer effektivt användande av samtliga medlemsstaters och anslutande staters satsningar på forskning och utveckling, återspeglas också till stor del i det sjätte ramprogrammet. Det sjätte ramprogrammet har även en ny pro- gramkommittéstruktur, som förändrar formerna för medlemslän- dernas representation i programkommittéerna. etablerades en ny nationell myndighetsorganisation för forskningsfinansiering i . Tio forskningsråd och sektorsor- gan ombildades till fyra: , för ar- betsliv och socialvetenskap (FAS), för miljö, are- ella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) och Verket för innovationssystem () (prop. 1999/2000:81, bet. 1999/2000:UbU 17, rskr. 1999/2000:257). EU-forskningen skall så långt som möjligt integreras i myndigheternas nationella verksam- het. Myndigheterna skall ta ett särskilt ansvar för att bevaka i vilken utsträckning EU:s ramprogram kan samspela med den egna verk- samheten samt undersöka möjligheterna till samfinansiering mellan den egna verksamheten och EU:s ramprogram (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU 06, rskr. 2000/01:98). Det är utifrån dessa omvärldsförändringar som regeringen anser att den svenska i rampro- grammen bör ses över. Utredaren skall med utgångspunkt i ovannämnda omvärldsfaktorer analysera vilka tjänster, såsom information, rådgivning, statistik och analys, som olika nationella aktörer behöver för sitt engage- mang i EU:s forsknings- och utvecklingssamarbete och i vilken omfattning tjänsterna behövs samt föreslå hur dessa kan organise- ras och utföras på bästa sätt. Häri ingår att se över verksamheten vid EU/med av- seende på myndighetens uppdrag och arbetsformer, inklusive en översyn och bedömning av den verksamhet som bedrivs vid rådets Brysselkontor. Utredaren skall se över den nuvarande svenska organisationen för kommissionens NCP och föreslå en fortsatt organisation för uppdraget. Utredaren skall kartlägga vilka arbetsuppgifter som särpro- grammens programkommittéer innefattar och ge förslag till en or- ganisation för en effektiv arbets- och ansvarsfördelning mellan de- partement och berörda myndigheter. Utredaren skall analysera och ge förslag till hur den övergripande nationella organisationen kan struktureras för att på bästa sätt främja det svenska deltagandet, genom bl.a. dialog och informa- tionsspridning mellan berörda aktörer, utifrån de krav som samar- betsformerna i det sjätte ramprogrammet, kommande ramprogram och ERA ställer på aktörerna i det svenska forskningssystemet. Målsättningen skall vara att den samordnande strukturen säkrar en proaktiv, kompetent och enhetlig nationell hantering av deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingssamarbete. Utredaren skall göra jämförelser med likvärdiga EU-länders or- ganisation för deltagande i EU:s ramprogram. Utredaren skall även beakta relevanta utvärderingar och rappor- ter liksom aktuella kommissionsförslag och beslut. De internationella jämförelserna skall redovisas så att de bidrar med goda exempel i utarbetandet av en samordnad struktur för att främja deltagande i EU:s ramprogram. Utredaren skall redovisa ekonomiska konsekvenser av sina för- slag. Utgångspunkten skall vara att förslag till förändringar skall rymmas inom nu gällande ekonomiska ramar för verksamheten. Utredaren skall redovisa uppdraget . Förordning (1992:816) med instruktion för Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU 1 § Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU har till uppgift att i svara för information och rådgivning om samarbetet inom EU för forskning och teknisk utveckling. Rådet skall vara nationellt kontaktorgan för samarbetet. Förordning (2000:85). 2 § Rådet skall särskilt 1.i samråd med och andra myndigheter främja svenskt deltagande i EU-programmen för forskning och teknisk utveckling, 2.ansvara för information och rådgivning till forskare, myndig- heter, företag och övriga intressenter om programmen, 3.samordna och genomföra utvärderingar av det svenska delta- gandet i programmen, 4.ansvara för en databas om svensk medverkan i programmen, 5.pröva sådana frågor om forskningssamarbetet inom EU som inte ankommer på regeringen eller någon annan myndighet. För- ordning (2000:85). 3 § Rådet består av en ordförande och högst elva andra ledamöter. Samtliga utses av regeringen för en bestämd tid. Förordning (1995:1118). 4 § Vid rådet finns ett kansli som leds av en chef. Förordning (1994:1093). 5 § Följande bestämmelser i verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på rådet: 16 § om medverkan i EU-arbetet, 18 § om myndighetens organisation, 27 och 28 §§ om myndighetens föreskrifter, 29 § om inhämtande av uppgifter, 30 § om ärendeförteckning, 31 § om myndighetens beslut, 35 § om överklagande. Förordning (1996:644). 6 § Rådet har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i 6–9, 11, 13 och 15 §§ verksförordningen (1995:1322). För- ordning (1996:644). 7 § Rådet är beslutfört när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. När ärenden av större vikt handläggs skall om möjligt samtliga ledamöter vara närvarande. Ärendena avgörs efter föredragning av särskilt utsedda föredra- gande. Ordföranden får dock besluta att själv överta beredning och föredragning av ett eller flera ärenden. Till sammanträde med rådet kallas i den ordning ordföranden be- stämmer. Förordning (1994:1093). 8 § Om ett ärende är så brådskande att rådet inte hinner samman- träda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet. Om detta förfarande inte är lämpligt, får ordföranden ensam av- göra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med rådet. 9 § Rådet får lämna över till ordföranden eller till någon som tjänstgör hos rådet att avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av rådet. Förordning (1994:1093). Till ledamöter och experter i programkommittéerna i EU:s sjätte ramprogram Översyn av nationell organisation för svenskt deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingssamarbete Vi har fått i uppdrag av att utreda den nationella i EU:s forsknings- och utvecklingssamarbete. , vice VD vid , är förordnad som utredare och undertecknad, FD , , som sekreterare. Utredningen skall bl.a. ge förslag till en samlad nationell organi- sation för dialog och informationsspridning mellan berörda aktörer som syftar till en enhetlig, proaktiv och kompetent hantering av deltagande i EU:s ramprogram och Area (ERA). Utredningen skall avge sitt betänkande . Vi har rest runt till de större lä- rosätena och talat med rektorer, dekaner, forskare, EU-handläggare om deras behov av en nationell organisation. Vi har även fört sam- tal med företrädare för /, forskningsinstitut etc. Un- der dessa samtal är det framför allt två synpunkter som återkom- mit. Den ena är svårigheten att få tidig information från möten i programkommittéerna. Den andra är svårigheten att kunna påverka och föra en diskussion om viktiga ståndpunkter inför möten i pro- gramkommittéerna. För att genomföra vårt uppdrag finner vi det angeläget att även höra hur ni som ledamöter respektive experter i programkommit- téerna ser på ert uppdrag. Den mycket korta utredningstiden be- gränsar vår möjlighet att träffa var och en av er för en intervju. Vi har därför valt att ställa några frågor i ett bifogat formulär. besvara det elektroniskt eller sända det som vanligt brev, helst före . Adresser finns nedan. Vi är mycket tacksamma för Din medverkan. Den sammanställ- ning vi kan göra utifrån de inkomna svaren kommer att vara av central betydelse för utredningen. 1.Ange vilken kommitté Du arbetar inom samt om Du är leda- mot eller expert. 2.Ange eller månader (på ett ungefär) hur lång erfarenhet Du har av kommittéarbetet, dels i nuvarande kommitté, dels i tidi- gare ramprogram. 3.Hur många kommittémöten har Du deltagit i ? Hur många har Du inte deltagit i och vem har i så fall ersatt Dig? 4.Hur i procent av en heltid har Du ungefär lagt ned på uppdraget ? 5.Hur förbereder Du ett möte i programkommittén? Beskriv med egna ord om Du t.ex. sammankallar och diskuterar med en beredningsgrupp, andra ledamöter/experter etc. 6.Beskriv kortfattat hur Du uppfattar Din funktion som repre- sentant i en kommitté; före, under och efter mötet? 7.Beskriv kortfattat vad Du anser är Din viktigaste strategiska roll som ledamot eller expert i en programkommitté? 8.Ge exempel på konkreta frågor i där age- rat och åstadkommit förändringar. 9.Anser Du att departementet har givit Dig tillräckligt klara in- struktioner för ditt uppdrag? 10.Anser Du att Du förfogar över tillräcklig tid inom ramen för Din tjänst för att hinna med de uppgifter som är förknippade med uppdraget? 11.Hur omfattande är Dina kontakter med Utbildningsdeparte- mentet, , EU/, NCP-organi- sationen, högskoleenheter, institut, eller företag? 12.Vilket behov av dialog i har Du för att kunna genom- föra uppdraget på ett bra sätt? Hur bör denna vara organiserad? 13.Har Du till skrivit under ett papper om sek- retess rörande arbetet i programkommittén för sjätte rampro- grammet? 14.Om ja, hur tolkar Du innebörden i detta? Vilken information kan Du lämna vidare från ett möte i programkommittén? Vil- ken typ av information kan Du inte lämna vidare?