sou · GSB352 · 2005-01-01 00:00:00 — Bolaget får vidare bedriva verksamhet inom områdena distribution, kommunikation, transport och logistik. Bolaget kan därutöver genom postkontoren driva annan verksamhet med av- seende på att stödja postkontorsnätet. Bolaget skall drivas på affärsmässig grund. Post A/S får enligt lagen om Post A/S ingå avtal om ensamrätt med ett penninginstitut (danska: pengeinstitut) om att ställa befintliga postkontor och personal m.m. till förfo- gande för att utföra finansiella tjänster. Särskilda bestämmelser finns som reglerar ansvarsförhållandet. Post A/S är dock efter avtal med penninginstitutet berättigat att också själv eller genom tredjeman utföra finansiella tjänster, om detta sker i över- ensstämmelse med föremålet för verksamheten. Särskilda bestämmelser finns i lagen om Post A/S som reglerar skyldighet för det finansiella institutet att lämna ut upp- gifter till Post Danmarket och ger Post tillgång till insti- tutets datasystem i nödvändig omfattning för att Post skall kunna utföra sina uppgifter i förhållande till penninginstitutet. Lagen om Post A/S innehåller också bestämmelser om tystnadsplikt för anställda i Post . I har användningen av ett särskilt betalkort, Dan- kortet, utvecklats starkt , från 141 miljoner transaktioner till 536 miljoner transaktioner 2003. Det genomsnittliga beloppet för en Dankortstransaktion ligger på 1. Det finns en särskild lag som reglerar kortbetalningar, Lov om visse betalningsmidler. Allmänhetens behov av betal- ningstjänster, särskilt användning av check, har genom framförallt Dankortets användning stadigt minskat under dessa år. Även användning av elektroniska banktjänster i form av home- och offi- cebanking för privat- och företagskunder har ökat kraftigt. Det finns omkring två miljoner avtal med penninginstituten. I och med att fler och fler får tillgång till Internet finns en stor potential för denna marknad och därför utvecklar penninginstituten löpande Internetbaserade system för betalningsförmedling för såväl privat- kunder som för företag. 1 Fakta om finanssektoren 2003/2004, Kassaservice i några andra länder Alla har i princip rätt till ett vanligt inlåningskonto hos ett pen- ninginstitut. skall upprätta inlåningskonto till alla som önskar det, med mindre det finns en individuell och saklig grund att vägra, såsom att en kund uppträtt hotfullt mot persona- len. Någon skyldighet att tillhandahålla Dankort finns däremot inte. Av en rapport från det danska (motsvarighet till ), Pengeinstitutternes indtjening 1992– 2002, framgår att traditionellt haft ett tätt kontorsnät på motsvarande sätt som många andra länder på kontinenten, t.ex. och . I förhållande till har kontors- nätet varit mycket tätare i förhållande till antalet invånare. hade mer än 4 500 invånare per filial mot 2 500 invånare per filial för . I förhållande till ytan är nätet givetvis än tätare i eftersom har mycket färre invånare i förhållandet till ytan. fanns det ca 3 000 postkontor i som samtliga erbjöd kassaservice. bolagiserades det finska post- och . och dåvarande Abp, före detta Postbanken hade tidigare ett samarbete vari- genom posten tillhandahöll tjänster i vissa postkon- tor. Dessutom hade lantbrevbärarna viss kassaservice. Antalet kontor minskade successivt och kom Posten och överens om att till slutet av begränsa antalet postkontor som erbjöd kassaservice från dåvarande ca 1 000 till 477 kontor2. Nästan alla av postens egna kontor tillhandahöll bank- tjänster. Övriga postkontor (postombud) erbjöd däremot i princip inte kassaservice. hade Posten 293 egna postkontor och 1 046 postombud. Fram tillhanda- höll Posten betalningstjänster på grund av avtal mellan Posten och . Banken köpte banktjänsterna som tillhandahölls i postens nät. Avtalet mellan Posten och om användning av kontorsnätet gick ut vid utgången av och som en följd av nya affärsstrategi för- längdes det inte. heter numera, efter bildandet av Sampokoncernen, Abp. Som en följd av dessa föränd- 2 SOU 1998:159, bilaga 5. Kassaservice i några andra länder ringar tillhandahåller Posten inte längre möjlighet att betala räkningar, kontantuttag, insättningar och uttag på konto eller mottagande av dagskassor. Posten tillhandahåller dock alltjämt inrikes postanvisningar och postförskott, medan ut- rikes postanvisningar tillhandahålls av . Användningen av postanvisningar avtar dock. Bl.a. skatteåterbäring utbetalades tidigare regelmässigt med postanvisning men en övergång sker nu till att medlen sätts in på ett av mottagaren uppgivet konto. Någon ekonomiskt stöd från staten till Posten för att utföra betalningstjänster utgår inte. En bestämmelse som berör postan- visningar finns i 19 § lagen om posttjänster som handlar om post- företags ansvar. I sammanhanget bör dock för att ge en mera fullständig bild något nämnas om den rätt för kunder till grundläggande bank- tjänster som införts i kreditinstitutslag. Genom en lag- ändring infördes en allmän rätt för kunder till grundläggande banktjänster i kreditinstitutslagen4. I 50 a § stadgas således numera att en depositionsbank endast av vägande skäl får vägra att öppna ett vanligt inlåningskonto och att bevilja en pro- dukt som är avsedd för användningen av ett sådant konto eller vägra att sköta ett uppdrag som avser betalningsförmedling för en fysisk person som lagligen vistas i en stat som hör till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Skälet till vägran skall ha samband med kunden eller med kundens tidigare beteende eller med att det uppenbart inte finns något verkligt behov av ett kundförhållande. Kunden skall underrättas om orsaken till vägran. Bestämmelsen skall inte tillämpas om något annat följer av bestämmelser i lagen om identifiering av kunder eller av lagen om förhindrande och ut- redning av penningtvätt. har ännu inte någon uppfattning om tillämpningen av bestämmelsen. Bestämmelsen bör dock betraktas som s.k. soft-regulation, eftersom bestämmelsen ger en bank möjlighet att neka att öppna konto med tillhörande betaltjänster så länge den motiverar sin vägran och motivet har samband med kunden eller dennes tidigare beteende eller enligt banken behov av tjänsten bedöms saknas. I förarbetena till lagen (Regeringspropositionen 33/2002, Regeringens proposition till med förslag till lagar om ändring av kreditinstitutslagen och vissa lagar som har samband med den) förs resonemang om för och nackdelar med att reglera 3Lag 31.1.2003/69, Regeringsproposition 33/2002. 4Lag 30.12..1993/1607. Kassaservice i några andra länder tillgång till grundläggande banktjänster En i lag tryggad rätt för kunden att få tillgång till ett bankkonto och de betalningsmedel som behövs för att det skall kunna användas innebär enligt proposi- tionen inte ett så långtgående ingrepp i marknadens funktion, eftersom bankerna inte heller annat än i undantags- fall vägrar att öppna bankkonto. I enskilda fall kan vägran att öppna bankkonto leda till att kunden hamnar i en oskälig situation, efter- som bankkonto och betalningsmedel utan kredit som medför rätt att använda kontot i sig måste betraktas som oundgängliga tjänster i det moderna samhället. Det ansågs därför motiverat att i lagstift- ningen ta in en princip enligt vilken depositionsbankerna är skyl- diga att för var och en öppna ett vanligt inlåningskonto och bevilja de produkter som är nödvändiga för att man skall kunna använda kontot, om inte banken har särskilda skäl att vägra att göra detta. När det gäller att trygga olika specialgruppers, t.ex. handikappades och utslagnas, möjligheter att anlita grundläggande banktjänster utan oskälig ekonomisk belastning ansågs det mera berättigat att göra detta med hjälp av den allmänna socialpolitiken samt genom att fortsätta bank- och handikapporganisationernas nuvarande sam- arbete för att utveckla banktekniken så att den blir ännu lättare att använda. Den isländska postlagen angav förut att finansiella posttjänster var en del av den samhällsomfattande tjänsten. Det gällde överföring av pengar, postanvisningar, postförskott och andra finansiella tjänster. Någon ytterligare definition av vilka tjänster som avses fanns inte i lagtexten. sålde isländska posten sin avdelning för postgiro till isländska banken. samtyckte till för- säljningen och avtalet med köparna medger isländska posten att driva postgirot upp till efteråt för att ge posten tid att av- veckla de finansiella tjänsterna. har isländska posten försiktigt börjat av- veckla de finansiella tjänsterna vid postkontoren i samband med införandet av ett nytt försäljningssystem vid deras diskar. Detta innebär att de har börjat avveckla betalningar av räkningar, insätt- ning och uttag av kontanter och överföringar av pengar. Från tillhandahåller isländska posten inte längre finansiella Kassaservice i några andra länder tjänster utom såvitt avser postförskott. Motivet för att avsluta de finansiella tjänsterna är nedgången i användningen av tjänsterna. Nästan alla städer på har en bankfilial och bank över Inter- net växer snabbt. , nedan i detta avsnitt benämnt Posten, är genom en särskild lag, lov om tilbud av grunnleggende banktjenester i Postens ekspedisjonsnett (LOV-2002-06-21-44), skyldig att till- handahålla grundläggande banktjänster i hela sitt servicenät. Lagen trädde i kraft . Den gäller dock först från den tid som bestäms. Ändamålet med lagen är att säkra tillgången till grundläggande banktjänster genom Postens servicenät. Posten skall genom avtal med finansinstitut tillhandahålla grundläggande bank- tjänster i hela sitt servicenät. Med grundläggande banktjänster avses i lagen öppning av konto, inbetalningar och insättningar samt ut- betalningar och uttag på konto. Lagen innehåller vidare bestämmel- ser om tystnadsplikt. Posten har ända genom sitt rikstäckande servi- cenät avseende såväl postkontor som lantbrevbärare erbjudit kassa- service med Post-sparebank och Postgirot, numera /Postbanken, som huvudmän. /Postbanken har en skyldighet och ensamrätt enligt avtal att erbjuda sina grundtjänster – insättningar, uttag och öppnande av konto – genom hela postnätet. Avtalet löper till utgången av . Det var tidigare bestämt i lag att bara ett finansinstitut skulle ha rätt och plikt att tillhandahålla grundläggande banktjänster i hela Postens nät. Genom antagandet av den ovan omnämnda lagen om grundläggande banktjänster i Postens servicenät avskaffa- des ensamrätten. Posten får därmed själv avgöra om den vill ingå avtal med ett eller flera leva upp till skyldig- heten. I Stortingsmelding nr 11 (2003–2004) om uppföljning av lagen om grundläggande banktjänster i Postens nät behandlas kon- sekvenser av att låta lagens bestämmelser börja gälla. Det konstate- ras att man vid antagandet av lagen utgick från att gällande ordning med att bara ett finansinstitut erhåller ensamrätt och plikt till att tillhandahålla tjänsterna skulle bibehållas intill dess konsekvenserna av lagändringen har utvärderats. Kassaservice i några andra länder enligt vad som anges i stortingsmeldingen efter en utvärdering kommit till slutsatsen att det inte längre finns grund för att genomföra lagbestämmelserna. Posten får därmed frihet att själv välja om det är aktuellt att ingå avtal med en eller flera finansinsti- tut. I en proposition (Ot. 82) uttalas dessutom att det bör utvärderas om Postens förpliktelser, på grund av utveck- lingen på bankmarknaden och ändrade kundbehov, till exempel kan begränsas till de delar av servicenätet som befinner sig i sådana geo- grafiska områden där det inte tillhandahålls grundläggande bank- tjänster genom andra kanaler. Samferdselsdepartementet menar att ändringar i förpliktelsen om att tillhandahålla grundläggande bank- tjänster inte bör genomföras . Saken kommer att ut- värderas i samband med utredningsarbetet om konsekvenserna av en ytterligare liberalisering av postsektorn. Intill dess konsekvenserna är närmare utredda skall Posten behålla gällande ordning med att en bank har plikt och ensamrätt att tillhandahålla grundläggande banktjänster genom bolagets servi- cenät. Enligt Postens tillstånd med ensamrätt (koncession) enligt postlagen och postföreskriften som avser tiden till och med gäller alltjämt en generell huvud- regel om krav på ett rikstäckande postnät. Det ställs vidare krav på att det skall finnas ett fast servicenät i varje kommun. Det finns däremot inte något särskilt krav om lantbrevbäring i Postens kon- cession. , Post- og teletilsynet skall dock un- derrättas vid ändringar av lantbrevbärarlinjer. Beträffande tillhan- dahållande av grundläggande banktjänster anges i koncessionen att Posten skall tillhandahålla grundläggande banktjänster genom bolagets hela servicenät. Posten har intill utgången av ett avtal med /Postbanken om att tillhandahålla grundläggande banktjänster i Postens servicenät. hade Posten 2 536 egna postkontor.5 Posten har genomfört betydande strukturförändringar av service- nätet. En omfattande omläggning av servicenätet har fortsatt . Omläggningen innebär en övergång från egna postkontor till sådana som drivs av partners med stöd av avtal (s.k. post i butik). Den nya strukturen har sammantaget bidragit till att förbättra tillgängligheten till Postens tjänster. Den nya strukturen omfattade 304 postkontor i egen regi och ca 1 200 serviceställen i form av post i butik. Därtill kommer att omkring 5 SOU 1998:159, bilaga 5 Kassaservice i några andra länder 484 000 hushåll betjänas av lantbrevbärare. Lantbrevbärarna till- handahåller grundläggande banktjänster utöver distribution av brev och paket. En skillnad jämfört med har varit att det i är tillåtet med integrerad kassaservice. Den norska posten bedömer att transaktioner med integrerad kassaservice är avsevärt mycket billigare än transaktioner i egna postkontor.6 5.4Sammanfattning – internationell utblick Vår utblick är inriktad på de europeiska länderna. Anledningen till detta är framförallt att det är länderna inom EU och EES som har de mest jämförbara förhållandena. EU har dock inte någon särskild politik för kassatjänster. Däremot finns regler om gränsöverskri- dande betalningar och betalningar i den gemensamma valutan euro. En sammanfattning av den internationella utblicken ger följande översiktliga bild av förhållandena utomlands. Det är fortfarande vanligast att postföretag, utöver sin kärnverksamhet, post, tillhan- dahåller finansiella tjänster. Ofta har postföretaget då även egen bankverksamhet i koncernen. Det naturliga sambandet mellan post och finansiella tjänster kommer ursprungligen ur möjligheten att skicka pengar genom postföretag i form av postanvisning och sedermera betalningsför- medling genom postgiro. har dock flera postföretag börjat avveckla de finansiella tjänsterna, ofta i samband med att postgirot sålts. I grunden är det den tekniska utvecklingen med Internet-banker som gör att det naturliga sambandet med post upphör. I andra fall har samarbete med banker utvecklats efter att företaget avhänt sig postgirot, i syfte att utnyttja kontorsnätet så långt som möjligt. Lagstiftning om kassatjänster har av de ovan redovisade länderna återfunnit endast i 7. Det kan också konstateras att inte i något land som vi studerat utgår något statligt stöd till finansiella tjänster som postföretag tillhandahåller. Nedanstående bild sammanfattar översiktligt förhållandena i de länder som vi redovisat ovan. Uppdelningen på lagstadgad skyldig- het och icke lagstadgad skyldighet är givetvis bara ett sätt att åskådliggöra förhållandena. En annan uppdelning hade kunnat vara 6SOU 1998:159, bilaga 5 7Reglering om kassatjänster finns dock även i . Kassaservice i några andra länder i vilka länder postföretag tillhandahåller finansiella tjänster. I så fall hade endast , och från även , varit län- der där postföretagen inte tillhandahöll kassaservicetjänster. Kassaservice i några andra länder tjänster – har samarbete med Danske tjänster i samarbete med Den Norske Stöd utgår inte för finansiella tjänster (däremot för posttjänster) Lagstadgad skyldighet för banker att Posten tillhandahåller inte finansiella Posten tillhandahåller inte finansiella tjänster (fr.o.m. ) tjänster; enkla konton, och har samarbete med banker m.fl. tillhandahåller finansiella tjänster – har egen bank tillhandahåller finansiella tjänster – har egen bank Källa: utredningens egen sammanställning.