sou · GSB3129 · 2005-01-01 00:00:00 — Elpriset indexerades till konsumentprisindex eller oljepriset. Eventuellt skedde indexering även mot andra varor. Sedan marknadsöppningen har de bilaterala avtalen successivt förändrats. Inför marknadsöppningen fanns en viss oro om vad som skulle hända med elpriset. Det ledde till att det tecknades en hel del långa kontrakt 1996. efter mark- nadsöppningen var det torrår med relativt höga elpriser. Våtåren 1997–2000 och de låga priser som då rådde hade till följd att mark- nadsaktörerna ändrade strategi. Medvetenheten om att elpriset kunde pressas kraftigt under vissa omständigheter medförde att allt fler efterfrågade korta kontrakt. Efter prisstegringen och den vola- tila situation som har rått efter 2002–2003 har aktörerna på den bilaterala marknaden återigen börjat efterfråga längre kontrakt. Dock har bilden av vad som anses vara långa respektive korta kon- trakt förändrats. En styrande faktor är instrument för prissäkring vilka sträcker sig . I har spothandelns andel av elanvändningen gått från 2002, fram t.o.m. . Spothandelns andel av elanvändningen i har ökat om nuvarande trend håller i sig året ut. Andelen fasta kontrakt har sjunkit successivt sedan marknads- öppningen 1996. Av de industriföretag som kontaktades inom ramen för ÅF:s uppdrag hade flertalet en större andel av sina elavtal kopplade till spotpriset. Flera aktörer avsåg att öka andelen rörligt elpris inom sitt bilaterala avtal eller hade som mål att bli direktaktör på . Det finns även företag som har elprisavtal med en annan indexering än . Även elhandelsföretag med bilaterala avtal följer spot- priset till övervägande del. Många anser att den bilaterala handeln är ett likvärdigt alternativ till börshandel. Avtalen ger tillgång till samma funktioner som erbjuder, dvs. spotpris och pris- säkringar, men företaget behöver inte själva vara aktörer på börsen. 2.7Elmarknadens geografiska omfattning – en svensk eller en nordisk marknad? En grundläggande fråga när råkraftsmarknadens diskuteras är dess geografiska omfattning. Det finns en rad olika faktorer som är av intresse för att kunna bedöma i vilken utsträckning marknaden för produktion och råkraft kan karaktäriseras som svensk och i vilken utsträckning som nordisk. En sådan faktor är graden av integration på den nordiska mark- naden. Ett sätt att bedöma detta är att undersöka hur ofta den nor- diska marknaden delas upp i olika prisområden. Ett prisområde ut- gör ett avgränsat område där färre aktörer har möjlighet att agera. Företagen inom ett sådant område har större möjlighet att kunna agera relativt självständigt, dvs. utan att behöva beakta motreaktio- ner från konkurrerande aktörer, och kan därför sägas ha större marknadsmakt. Som beskrivits ovan (avsnitt 2.3.1) är den nordiska råkrafts- marknaden indelad i prisområden som används vid handel på elbör- sen . När flaskhalseffekter uppstår p.g.a. brister i över- föringskapaciteten används prisområdena för att hantera begräns- ningen och priset på el varierar mellan de olika prisområdena. Bero- ende på var begränsningarna uppstår varierar indelningen av pris- områden. När det inte råder några begränsningar i det nordiska systemet avskiljs inte några enskilda prisområden utan den nordiska markna- den utgör i princip ett prisområde. Hur ofta den nordiska markna- den har haft ett gemensamt pris har varierat mellan åren. Gemensamt pris för samtliga Elspot områden i procent fram Hur ofta utgör ett eget prisområde? Prisområde utgör ofta ett gemensamt prisområde med östra och/eller , men ingår även i kombinationer med andra prisområden och kan utgöra ett helt separat prisområde. Figur 2.12 visar hur ofta de olika prisområdena utgjort helt sepa- rata prisområden. Av figuren framgår att är det prisområde som i minst utsträckning utgjort ett separat prisområde. har utgjort ett helt eget prisområde under en mycket liten del av tiden. Det prisområde som ligger närmast i omfattningen är östra . och östra ingår ofta i samma prisområde, vilket kan utläsas ur tabell 5 nedan. Antal timmar (i procent) då Nord Pools prisområden (elspotområden) varit isolerat från alla övriga prisområden Anm har data använts. Det är även intressant att se hur ofta områdespris sam- manfallit med priserna i andra prisområden. Detta illustreras i tabell 2.5 . En sådan jämförelse ger en bild av vilka prisområden oftast lagts samman med. Tabell 2.5 visar att och östra haft samma pris av tiden . hade av tiden samma pris som . hade samma pris som system- priset av tiden och av tiden . Procentuell andel av tiden som områdespriser samman- föll med systempris respektive andra områdespriser Källa: , ÅF:s beräkningar. Oavsett att det varierar mellan åren hur ofta utgör ett eget prisområde, framgår det klart att inte utgjort ett eget pris- område i någon större utsträckning . var som mest ett eget prisområde då nivån låg på . Det kan även vara intressant att se hur stora avvikelserna mot systempriset har varit.11 låg priset i prisområde generellt sett lägre än systempriset, även om den genom- snittliga prisområdesdifferensen var relativt liten. låg prisområde generellt sett högre än systempriset. Prisområ- desdifferensen för jämfört med systempriset var högre än , men prisområde har inte under något av åren haft den största medelavvikelsen i förhållandet till systempriset. Det kan dock vara missvisande att enbart se till hur ofta ett pris- område uppstår för att avgöra hur stor en viss marknad är. Det kan finnas möjlighet för företag med marknadsmakt att motverka upp- komsten av prisområden.12 Utredningen tar i det följande inte ställ- 11Rapport 1 Utredning av råkraftsmarknaden, Tabell över prisområdesdifferenser för respektive prisområde i förhållande till systempriset (). 12Resonemangen kring utnyttjande av marknadsmakt för att motverka uppkomsten av prisområden finns närmare beskriven i avsnitt 2.4 i rapporten Policy, Towards a more coherent competition policy in the Nordic market for electric power, Report from the authorities 1/2003. ning till om ett sådant agerande förekommit eller ej, utan fråge- ställningarna diskuteras enbart från en teoretisk utgångspunkt. För att komplettera den ovanstående bilden av råkraftsmarkna- den är det även av intresse att kort nämna kundernas situation på råkraftsmarknaden. En enskild köpare måste agera med utgångs- punkt från det prisområde där denne tar ut/levererar elen så länge den nordiska elmarknaden inte är helt integrerad. Detta får till följd att köparen kontinuerligt måste agera med utgångspunkt från att det i varje timme kan uppstå ett områdespris som skiljer sig från systempriset och därmed överväga behovet av prissäkring. En sådan prissäkring innebär en kostnad för köparen. Därmed innebär det från dessa aktörers synpunkt sett inte samma förbättring av kon- kurrenssituationen när prisområde enbart läggs samman med ett eller flera prisområden snarare än ingår i en enhetlig nor- disk marknad. Ovanstående beskrivning av den begränsade förekomsten av prisområde visar på att sällan utgör ett helt separat prisområde, vilket talar för att den geografiska elmarknaden under del av tiden är större än vad gäller råkraft. Från branschens sida lyfts ofta den nordiska marknaden fram som en existe- rande realitet. Vid en sammantagen bedömning kan dock inte råkraftsmarknaden entydigt sägas vara avgränsad till eller . Råkraftsmarknadens geografiska utbredning varierar över tiden. Dess utbredning kan omfatta som ett eget område, inklusive det/de prisområden som är sammanlänkat med vid ett givet tillfälle eller hela den nordiska marknaden. 2.8Hur koncentrerad är elmarknaden? En ofta återkommande fråga rörande den svenska elmarknaden är graden av koncentration. Den höga koncentrationsgraden lyfts ofta fram i olika sammanhang där elmarknaden diskuteras. Beskriv- ningen och diskussionen i detta avsnitt tar sin utgångspunkt i den svenska elproduktionen och produktionsförutsättningarna där. Framställningen utvidgas därefter till att omfatta de nordiska län- derna. Produktionen av el i domineras av ett fåtal företag. av produktionen kan hänföras till fyra företag: , Sydkraft13, Fortum och Kraft. Nedanstående tabell visar att den svenska råkraftsmarknaden domineras av de tre stora aktö- rerna på den svenska marknaden, dvs. , och Fortum.14 /E.ON förvärvade . De största elproducenterna i , produktion i , TWh Källa: , . Figur 2.13 visar hur produktionen utvecklats sedan 1999.15 Vatten- falls och marknadsandelar ligger på relativt stabila nivåer, medan Fortums andel av marknaden ökat, bl.a. genom förvärvet av . 13Sydkraft ägs av det tyska företaget () och det norska företaget (44,) samt övriga (0,) Källa: webbplats. 14Samma tre företag har även har stora marknadsandelar på handelssidan. 15Här beaktas inte hur stor del av produktionen som i praktiken kommer ut på den öppna marknaden. Andel av elproduktion (TWh) 1999–2003 Källa: ÖpwC analys. index (HHI) är ett koncentrationsmått som ger en bättre uppfattning om storleksfördelningen mellan företagen på en marknad än en ren addering av deras marknads- andelar. HHI används bl.a. i där man utarbetat gränsvärden för vad som utgör en koncentrerad marknad. Enligt US Merger Guidelines16 utgör en marknad med ett HHI under 1 000 en okon- centrerad marknad. Ett HHI mellan 1 000 och 1 800 innebär att marknaden är koncentrerad och ett HHI över 1 800 innebär att marknaden är mycket koncentrerad. Baserat på ovanstående uppgifter för och med beaktande av att /E.ON:s förvärvade under detta år kan ett HHI på 2 965 räknas fram för den svenska marknaden. Även med detta mått, som bättre visar det inbördes storleksförhållandet mellan företagen på marknaden, skulle en isolerad svensk marknad ses som mycket koncentrerad. I de nordiska konkurrensmyndigheternas rapport redovisas HHI för den nordiska marknaden.17 Det låg då på 892, dvs. det indikerade en okoncentrerad marknad. I rapporten beräknas även ett HHI som beaktar effekterna av korsägandet på den nordiska marknaden, HHIic. HHIic för den nordiska marknaden blir 1 138, dvs. en koncentrerad marknad. 16The and (1992). En oligopolmarknad är en marknad med ett fåtal större aktörer. Dessa aktörer har en sådan ställning att de genom sina strategiska val rörande t.ex. priser och produktion kan påverka marknadsjäm- vikten. Det kan finnas fler företag på en sådan oligopolmarknad, men dessa företag är då i regel mindre företag med små möjligheter att på egen hand påverka marknaden. Begreppet oligopol används som den gängse beskrivningen på denna typ av marknadsstruktur. Beskrivningen av en oligopolmarknad överensstämmer väl med strukturen på den svenska elmarknaden som i hög grad präglas av de tre stora aktörerna med tillhörande sfärer. I sfärerna ingår t.ex. sådana företag som genom avtal kan ses som nära sammanlänkade med det aktuella företaget. Detta gäller exempelvis sådana företag som närmast är att se som återförsäljare för det företag de köper sin el för vidareförsäljning från. Det är därmed intressant att reso- nera kring begreppet oligopolmarknad i förhållande till den svenska elmarknaden. I enlighet med tidigare resonemang kan elmarknaden ses som både svensk och nordisk. Oligopolproblematiken diskuteras därför nedan med utgångspunkt från både en antagen rent svensk och en antagen nordisk elmarknad. Resonemangen förs med utgångspunkt från företagens ställning på produktionssidan. De tre företagen dominerar pro- duktionen av el i . Efter förvärv av har de tre största företagen en marknadsandel på baserat på uppgifterna . Därutöver finns en kvarvarande produ- cent med drygt 2 procents marknadsandel. Resterande producenter har mycket små marknadsandelar. Den svenska marknaden domi- neras av tre stora företag och kan därmed betecknas som en oligo- polmarknad. Att en marknad utgör en oligopolmarknad behöver inte nödvän- digtvis innebära att det inte finns någon konkurrens på den aktuella marknaden. Generellt sett brukar det dock vara till fördel för kon- kurrenssituationen ju fler aktörer som är aktiva på den aktuella marknaden. konstaterar i rapporten sen i att en hög marknadskoncentration underlättar en horisontell samverkan.18 Verket påpekar vidare att om antalet företag är litet och företagens efterfråge- och kostnadsförhållanden uppvisar stora likheter är argumenten starka för att företagen skulle kunna begränsa konkurrensen och enas om ett pris som ligger nära det som skulle råda under monopol. Eftersom definitionen av en oligopolmarknad innebär att det handlar om en marknad med få aktörer innebär detta att det kan vara av särskilt intresse att anlägga ett konkurrensinriktat perspek- tiv och beskriva elmarknaden med utgångspunkt från begreppet kollektiv dominans. Kollektiv dominans innebär att en dominerande ställning på en marknad innehas av två eller flera företag tillsammans.19 Att företag innehar en kollektivt dominerande ställning innebär dock inte att de nödvändigtvis väljer att missbruka den marknadsmakt som följer av en sådan ställning. Det är inte heller förbjudet att ha en domine- rande ställning, men det kan ställas vissa krav hur företag med en sådan ställning agerar på marknaden. Med utgångspunkt från ett konkurrensrättsligt perspektiv används begreppet kollektiv domi- nans främst med utgångspunkt från det ekonomiska begreppet tacit collusion (ung. tyst samförstånd). En situation med tyst samför- stånd innebär att företagen följer samma strategi på marknaden utan att för den skull öppet ha diskuterat strategin med varandra. För att analysera om kollektiv dominans föreligger på en mark- nad skall tre generella villkor vara uppfyllda: De berörda företagen måste kunna följa vad som händer på marknaden och hur de andra aktörerna agerar, vilket förutsätter att marknaden är tillräckligt transparent för att möjliggöra detta. Samförståndslösningen måste även ha en viss långsiktighet, vilket innebär att man t.ex. diskuterar kring olika former av vedergällning och straffmekanismer mot den som avviker från de berörda företagens gemensamma strategi. Konkurrenter och kunder skall inte heller kunna motverka den kollektiva dominansen genom eventuella motviktsreaktioner. 18Konkurrensverkets rapportserie 2002:4. 19Europeiska kommissionen berörde bl.a. frågan om kollektiv dominans på elmarknaden i sitt beslut med anledning av förvärv av (COMP/M.3268 – /). När man diskuterar marknadens transparens, dvs. företagens förut- sättningar att kunna följa vad som händer på marknaden finns en rad faktorer om produkten, företagen och den aktuella marknaden som kan utvärderas närmare för att klarlägga hur transparent marknaden är. En homogen produkt där pris utgör det huvudsakliga konkur- rensmedlet och priselasticiteten är låg anses underlätta uppkomsten av en situation med en tyst samförståndslösning. El är en homogen produkt och kundernas efterfrågan på el ändras mycket litet på kort sikt, även om det kan skilja mellan olika kundgrupper. De tre företagen har tillsammans av produktionen. De nyttjar vattenkraft, kärnkraft och värmekraft, vilket gör att alla tre har insyn i problematiken och kostnadsförutsättningarna för de tre huvudsakliga produktionsformerna. De samäger dessutom pro- duktionsresurser och samarbetar kring vattenreglering i flera älvar vilket ger insyn i produktionsförutsättningarna för både vattenkraft och kärnkraft. Företagen har därmed insyn i och möjlighet att på- verka mycket stora delar av produktionen både vad gäller produk- tionsslag samt mängden producerad el. Alla tre agerar på . publicerar löpande statistik inklusive information om priser, volymer, driftsstopp m.m. En tredjedel av elen () säljs via , men priserna i de bilaterala avtalen sätts med utgångspunkt från priserna på . Företagen är vertikalt integrerade, dvs. bedriver verksamhet inom produktion, handel och nät. Alla tre har därmed insyn även i förhållandena rörande handel och nätverksamhet. Sammantaget har därmed dessa tre företag god insyn i både pro- duktion och efterföljande led på den svenska elmarknaden. De tre torde följaktligen ha goda möjligheter att följa både hur marknaden utvecklar sig samt hur de övriga medlemmarna väljer att agera. Det finns även faktorer som talar mot företagens möjligheter och incitament att samordna sig. Sådana faktorer är de tre företa- gens asymmetriska marknadsandelar samt det faktum att även en relativt liten aktör under vissa omständigheter kan ha möjlighet att utöva viss marknadsmakt. Asymmetriska marknadsandelar anses generellt leda till både olika incitament och olika förutsättningar för att agera på marknaden. Ju större skillnad i marknadsandelarna desto mer sannolikt att företagens strategier kan komma i konflikt med varandra. Bakomliggande faktorer kan exempelvis vara att olika finansiella förutsättningar eller att deras bedömning av hur marknaden kommer att utvecklas skiljer sig åt. I det här aktuella fallet är dock samtliga företag, och de koncerner till vilka de hör, energiföretag med starka finansiella ställningar och goda kunskaper om den samlade värdekedjan på elmarknaden. Oavsett vilken marknad som diskuteras rymmer en situation med tyst samförstånd alltid ett visst mått av instabilitet. Generellt kan man säga att så länge ett företags ekonomiska nytta av tyst sam- ordning överstiger dess ekonomiska förlust av att bryta sig ur så är sannolikheten större att ett företag inte avviker från en eventuell gemensam strategi. Företag som avviker från en gemensam strategi riskerar att utsättas för någon form av vedergällning, t.ex. i form av ett priskrig. För att ett sådant agerande skall vara effektivt bör vedergällningen kunna riktas mot ett avvikande företag. Åtgärderna skall vara snabbt genomförbara och inte alltför kostsamma för övriga berörda företag. I rapporten Policy diskuteras möj- ligheter till vedergällning med utgångspunkt från vattenkraft. Vattenkraft är den produktionsteknologi som bäst lämpar sig för sådana snabba förändringar av produktionen som nämnts ovan. De tre aktuella företagen har alla tillgång till vattenkraft och skulle därmed ha tillgång till den teknologi som bedömts som mest lämp- lig för en snabb åtgärd. Ett sådant priskrig riskerar dock att bli kostsamt för samtliga berörda parter. Potentiella konkurrenter som är på väg in på den svenska markna- den på kort till medellång sikt kan utgöra en faktor som motverkar de aktuella företagens marknadsmakt. För att göra en bedömning av möjligheten till sådan påverkan kan man t.ex. undersöka hur svårt det är att ta sig in på marknaden och hur ett sådant marknadsinträde kan tänkas ta. Det torde vara svårt att etablera ny konkurrenskraftig produk- tion inom . I den mån det är möjligt krävs lång framförhåll- ning och omfattande prövningsförfaranden innan en nyetablering Nyproduktion i form av vindkraft, småskalig vattenkraft samt biogas torde ha svårt att konkurrera på samma villkor som mer storskalig produktion. En möjlig väg in på marknaden är att förvärva något av de befintliga företagen på marknaden. utgör Kraft, med en marknadsandel på , det enda större företaget förutom de tre stora. Ett förvärv av Kraft skulle därmed innebära en mycket liten marknadsandel för den nya aktören. Oavsett kundernas storlek utgör deras köp av el en förhållande- vis liten del av de stora företagens försäljningsvolymer. Det råder därmed inte ett sådant styrkeförhållande mellan kunder och berörda företag att det skulle vara möjligt för kunderna att utöva motviktsmakt i någon större omfattning. Flera av de diskuterade faktorerna talar för att , och Fortum tillsammans innehar en kollektivt dominerande ställ- ning på en svensk marknad. El är en homogen produkt med relativt transparent prissättning. Marknadens präglas av tre stora företag med likartade verksamheter och ett flertal kontaktpunkter på marknaden. Företagen har en stark ställning på marknaden och skulle därmed ha möjlighet att använda den marknadsmakt som följer av en sådan ställning till att påverka marknadens funktion. Potentiella aktörer torde göra bedömningen att marknadens kon- centrerade struktur skulle kunna utgöra ett hinder för ett snabbt inträde på den aktuella marknaden. Den svenska marknaden uppvi- sar alltså ett antal av de förutsättningar som kan ligga till grund för en situation med kollektiv dominans. finns det även faktorer som generellt anses motverka att ett tyst samförstånd etableras. I detta avsnitt kommer diskussionen att ske med utgångspunkt från en integrerad nordisk marknad för el. Strukturen på den nor- diska marknaden skiljer sig från den svenska. Marknadsandelarna är mindre asymmetriska och fler företag befinner sig bland de större företagen. Den inledande frågeställningen blir därmed att avgöra vilka företag som skall omfattas av diskussionen. Om en situation där det råder tyst samförstånd omfattar många aktörer anses situa- tionen bli alltför instabil för att utgöra ett realistiskt handlings- alternativ. En sådan situation inrymmer alltid ett visst mått av instabilitet eftersom de berörda företagen åtminstone till en del kommer att ha olika mål och förutsättningar för sin verksamhet. Ju fler aktörer som ingår desto mer ökar sannolikheten att något företag väljer att avvika från en eventuell gemensam policy. Grän- sen för vad som i praktiken skulle vara hanterligt torde ligga på tre till fem företag. Följande diskussion sker därmed med utgångs- punkt från de fem största elproducenterna på den nordiska mark- naden. På den nordiska marknaden har de fem största företagen en marknadsandel på tillsammans. Deras egna marknadsandelar varierar från . Marknadsandelarna är därmed fortfarande relativt asymmetriska inom gruppen vilket anses kunna bidra till den nämnda instabiliteten. Följande tabell visar sex största elproducenter . , exkl. , största elproducenter och deras nordiska elproduktion, TWh Marknadsandel i i % Källa: (samt årsredovisningar) Transparens, långsiktighet och motviktsmakt Produktionen av el bygger på delvis olika förutsättningar i de nor- diska länderna.20 I produceras i huvudsak vattenkraft, varför Statkrafts elproduktion är baserad på vattenkraft. I står vattenkraft och kärnkraft för ungefär lika stora delar av produktio- nen och har tillsammans . 20 : Elmarknaden . i huvudsak en blandning av vattenkraft och kärnkraft. I använder man främst värmekraft, men har även kärn- kraft samt vattenkraft vilket även torde återspeglas i de finska företagens produktion. Detta är en starkt förenklad bild eftersom flera av företagen är verksamma på mer än en nationell marknad och fördelningen av produktionsslag per företag inte beaktas på individuell nivå i denna bedömning. Förutsättningarna för de olika typerna av produktion varierar t.ex. vad gäller kost- nadsbilden och produktionsförutsättningar. Om företag har sins- emellan olikartade produktionsförutsättningar ökar även detta incitamentet till att avvika från en gemensam policy eftersom det ökar risken för att en annan strategi skall ses som den optimala lös- ningen. Även den nordiska marknadens transparens bedöms som god mot bakgrund av den omfattande information rörande priser och underliggande information som publiceras av samt det faktum att även bilaterala avtal prissätts med utgångspunkt från prissättningen på . Det är dock svårare för ett enskilt företag att skapa sig en omedelbar överblick över den nordiska marknaden eftersom det större antalet aktörer innebär att det finns fler faktorer att beakta. De tre företagen som utgör den diskuterade grupperingen på den svenska marknaden ingår även bland de största aktörerna på den nordiska marknaden. Som tidigare konstaterats samäger och/eller samverkar dessa företag kring olika produktionsresurser som kärn- kraftverk och vattenreglering. Den insyn som följer av sådana sam- arbeten ger även möjlighet att påverka företagens agerande på den nordiska marknaden. Samägande förekommer även i andra nordiska länder. Exempelvis är norsk vattenkraft ofta samägd av olika pro- ducenter och det samma gäller för finsk kärnkraft. Följaktligen finns det goda möjligheter till insyn och kontinuerliga kontakter.