sou · GSB343 · 2005-01-01 00:00:00 — Döttrarnas gradvis ökade utbildningsnivå har inneburit att många, utbildningsmässigt, gått om mödrarna vilket betyder minskad påverkan, även om det initiellt kan ha varit mammorna som legat bakom att flickorna skulle skaffa sig längre utbildning. Eftersom utbildningsklyftan mellan generationerna successivt minskar betyder det att mödrarnas påverkan för framtida generationers utbildnings- och yrkesval kan komma att öka betyd- ligt. Det är möjligt att det också är det som framskymtar i de Ungas drömmar äldres realism kvinnliga gymnasisternas svar när de tror att mamma kommer att påverka deras yrkesval. Forskningen om vilken betydelse påverkan har för ungdomars utbildnings- och yrkesval är omfattande och förekommer inom olika ämnen. En aspekt som återkommer i flera discipliner är att det inte går att tala om föräldrars inflytande i allmänhet eftersom det är skillnad på föräldrar och föräldrar. Föräldrarnas utbildnings- nivå liksom familjens sociala tillhörighet är nämligen faktorer som spelar roll inte minst för ungdomarnas otraditionella, icke-köns- typiska, val. Att barn till högutbildade är mer öppna för icke- könstypiska val framgår av följande citat från en avhandling på svenska data där detta dryftats närmare: In the analyses, highly educated parents and service class parents promoted gender-atypical choices of study more than working class parents or those with a shorter education. Since the results holds both for boys and girls this suggests that the social-origin effects stems more from higher-class parents egalitarian views and behaviours, than from their economic interests. () Further, an interesting implication of the finding of a social-origin effect is that the edu- cational and occupational sex segregation may decrease with structural changes towards higher levels of education and more service-class occupations in the parental generation.9 Detta ligger också i linje med det vi tidigare konstaterat att det är i utbildningsyrkena som segregeringen minskat mest. I en analys av framgick också att det fanns ett tydligt samband mellan övergång till högskoleutbildning och utbild- ningsnivån i föräldragenerationen. Kommuner som har en hög andel högutbildade i åldrarna runt har också en högre övergång till universitet och högskolor bland de yngre.10 I föregående kapitel redovisades hur övergångsfrekvensen till högre utbildning skiftade mellan kommuner med olika social samman- sättning men också att detta samband var starkare för män än för kvinnor. Det betyder att en ung kvinnas beslut att fortsätta studera inte är lika starkt kopplat till föräldrarnas utbildningsnivå och klasstillhörighet som vad det är för unga mäns del. Jag nämnde i föregående kapitel några orsaker till detta däribland att formell 9Dryler (1998), s. 125 126. 10Högskoleverket Statistik & analys . Ungas drömmar äldres realism kompetens, betyg och utbildningsbevis, förefaller viktigare för kvinnor än för män oavsett familjebakgrund. En annan, indirekt, form av föräldrapåverkan med konsekvens för könsuppdelningen både i hemmet och på arbetsmarknaden handlar om hur hushållsarbetet fördelas mellan föräldrarna. I en nyligen presenterad avhandling framkom resultat, baserade på svenska data, som visade att i hushåll där arbetsfördelningen var mer jämställd gjorde sönerna mer hushållsarbete. Orsaken är att det är lättare att motivera sönerna att hjälpa till om pappan, och inte bara mamman, tar stor del av hushållsarbetet. Om pappan avsätter mer tid till hemarbete (t.o.m. mer än mamman) och mamman är högutbildad ses det som en indikation på att båda föräldrarna uppvisar ett icke-könstypiskt beteende vilket kommer att få betydelse för deras barns beteende. the analyses here appear to indicate that if mothers and fathers show in action that doing housework is not necessarily equal to doing gender, the probability lessens that their children will find these tasks important when it comes to adopting – and manifesting – a gender identity of their own.11 Eftersom det, utifrån vår enkät, verkar som pojkar påverkas mest av förebilder (manliga?) och sina fäder är detta självklart ett mycket intressant resultat. Dels för att det kan ge idéer om hur möten över generationsgränserna skulle kunna bidra till en mindre könssegre- gerad arbetsmarknad, dels för att det understryker den roll männen spelar i arbetet med att bryta könsstereotypa beteenden. Att en kvinna är högutbildad är knappast atypiskt men en man som utför hälften av hushållsarbetet han uppvisar fortfarande ett icke- könstypiskt beteende. Eftersom det finns ett samband mellan könssegregeringen på arbetsmarknaden och arbetsdelningen i hus- hållet är det senare speciellt viktigt att uppmärksamma inte minst ur ett långsiktigt påverkansperspektiv. synen på studie- och yrkesvägledarnas (syo) roll är sam- stämmig, både bland gymnasister och vuxna. Deras påverkan är eller har varit försumbar. Detta är något överraskande eftersom de är den enda professionella yrkeskategori som åtminstone inom skolans ram skall ha kunskap om arbetsmarknaden. Det utesluter självklart inte att de spelar roll för elevens val men de har uppen- barligen inte bedömts ha haft någon avgörande betydelse. Studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan är omdiskuterad och i Skol- 11 (2004), paper 1, s. 23. Ungas drömmar äldres realism verkets kvalitetsgranskning pekade man också på att delar av syo-verksamheten borde omorganiseras.12 Om SYO fungerar som cementerare eller brytare av den könssegregerade arbetsmarknaden bör bli föremål för en mer ingående granskning. Innan vi lämnar påverkans betydelse för ungas val skall vi göra en återkoppling till den tidigare redovisningen om vad man är och vad man vill bli. Vi skall titta närmare på den eventuella påverkan som kan ske, och har skett, mellan generationerna. Förutom den yngsta generationen har vi mellangenerationen som består dels av de vuxna som besvarat enkäten, dels av ungdomarnas föräldrar genom de uppgifter de lämnat om föräldrarnas yrken. Den äldsta generationen har vi vetskap om eftersom de vuxna angett vilket yrke deras föräldrar har/hade. Äldsta generationen: Uppgifter som de vuxna lämnat om sina för- äldrars yrken (generation I) Mellangenerationen: Omfattar alla vuxna som besvarat enkäten plus de uppgifter som ungdomarna lämnat om sina föräldrarnas yrken (generation II). Yngsta generationen: Flickor och pojkar i årskurserna 5, 9 samt 3 på gymnasiet (generation III). De vanligaste yrkena sett ur ett generationsperspektiv framgår av nedanstående tabell. Ungas drömmar äldres realism De 5 6 vanligaste yrkena i olika generationer. Rang- ordning gjord utifrån den äldsta generationen Äldsta (I) Mellan (II) Yngsta (III) *Vård- och omsorgspersonal *Säljare, mäklare m.m. *Ingenjör, tekniker Industri (obestämt med vad) *Ekonom, personaltjänsteman Idrottsproffs, musiker m.m. Läkare, veterinär m.m. Journalist, media m.m. Frisör, personliga tjänster *Dessa yrken fanns med bland de 30 vanligaste yrkena . Av tabellen framgår att det finns ett könsmönster i alla tre gene- rationerna men det ser inte likadant ut. För det första är köns- segregeringen mest tydlig i den äldsta generationen. I den var inte ett enda av de vanligaste yrkena gemensamt för kvinnor och män vilket skall jämföras med åtminstone två13 i den andra och tre i den yngsta generationen. För det andra är flera yrken gemensamma för kvinnor i den äldsta och mellangenerationen liksom för män. Detta skulle kunna ses som om det skett någon påverkan mellan dessa två generationer så har den, med något undantag, gått från far till son 13 Att arbeta i ett speciellt företag (t.ex. , Forsmark, Microsoft, SJ osv. men där upp- giftslämnaren inte känt till vad föräldrarnas yrken/arbetsuppgifter är/varit) och ibland ha ett eget företag är visserligen vanligt hos både kvinnor och män i andra generationen men eftersom detta är en grupp där spridningen kan vara stor är det svårt att veta hur lika dessa yrken egentligen är. Ungas drömmar äldres realism och från mor till dotter. Kvinnor som arbetar inom vård och omsorg, som lärare eller sjuksköterska kan således ha haft mödrar inom samma yrkesgebit. Men det går inte att utesluta att det också kan ha skett en omvänd påverkan. Eftersom generationerna är överlappande, dvs. de befinner sig i arbetslivet , kan det finnas kvinnor i mellangenerationen som faktiskt påverkat kvinnor i den äldsta, t.ex. att över huvud taget börja yrkesarbeta men också yrkesinriktningen. För det tredje framgår att flera yrken som var vanliga i den äldsta generationen, t.ex. kontorist, kassörska samt byggnads- och industriarbetare, inte längre finns med bland de vanligaste yrkena varken i mellangenerationen eller i den yngsta. För det fjärde, slutligen, vittnar ungdomarnas vanligaste val om att det inte finns någon samstämmighet alls mellan vad de vill bli och vad tidigare generationer är eller varit. Däremot är flickors och pojkars yrkesval mer lika varandra, mycket mer lika än vad de varit för tidigare generationer. Det är rimligen det man bör ta fasta på när man skall anlägga ett könssegregeringsperspektiv på morgon- dagens arbetsmarknad. Om de som besvarat enkäten är någorlunda representativa för hela ungdomsgruppen skulle man kanske kunna påstå att dagens ungdomar kan komma att göra mer oberoende val . Oberoende av vad tidigare generationer gjort och oberoende av könstillhörighet, dvs. om de är pojkar eller flickor. Hur realiserbara dessa yrkesdrömmar sedan är hänger dock inte enbart på kön utan också på många andra faktorer. Ett sätt att få veta något om dröm- mar någonsin blir verklighet är att fråga de som är yrkesverk- samma. Rubriken kapitlet Ungas drömmar och äldres realism an- tyder att det skulle ligga ett motsatsförhållande mellan vad man vill bli och vad man blir. För att få veta om det verkligen kunde vara så ställdes frågan till de vuxna, de som har ett yrke , om de förverkligat sin ungdomsdröm, sitt önskeyrke, eller inte. Frågan löd: Det yrke du har är det också vad du ville bli när du var ung? Av kvinnorna svarade och av männen ja på frågan medan resten svarade nej. (De som inte kom ihåg utgjorde endast ett par procentenheter.) Det är svårt att värdera om detta är ett resultat man skall förvänta sig eller ej eftersom något jämförelsematerial inte funnits att tillgå. Men det man skulle kunna säga är att om de vuxna hade samma yrkesdrömmar som vad de yngsta har , exempelvis att bli fotbollsproffs, musiker, media- Ungas drömmar äldres realism arbetare osv., då skulle man nog kunna påstå att graden av mål- uppfyllelse varit riktigt hög! Det som kännetecknar gruppen som svarade ja på ovanstående fråga var att merparten hade en längre utbildning. Dessutom fram- gick att av männen och av kvinnorna trivdes och tyckte om det jobb de hade . Motsvarande siffror för de som inte visste att de skulle ha det jobb de har var lägre, 74 (män) respektive 80 (kvinnor) procent. Skillnaden är visserligen inte så stor men kan ändå antyda att de som tidigt vet vad de vill bli, och också lyckas förverkliga det, kan komma att få känna en något högre grad av tillfredställelse i sitt jobb än vad andra gör. 5.4Vad har betydelse för yrkesvalet? För att få en bild av vad ungdomar kan tänkas värdera inför ett yrkesval fick de ta ställning till ett antal faktorer och ange i vad mån dessa skulle ha stor, liten eller ingen betydelse. Det som var mest intressant var naturligtvis deras syn på könssammansättningen i yrket samt om yrket skulle vara förenligt med att ha egen familj. Resultaten framgår av tabellen nedan. Andel som anser att följande faktorer kommer att ha stor betydelse för deras yrkesval. (Procent) (Rangordnat efter flickor i åk 9) Inkräktar ej på barn och familj Kvinnor och män i yrket Fritt och flexibla tider Mest män i yrket Ungas drömmar äldres realism Av tabellen framgår att ungdomarna i stora stycken har samma uppfattning om vad som kommer att vara betydelsefullt vid deras yrkesval. Det skall vara intressant, det skall kunna innebära att man får bra arbetskompisar, att det är tryggt och ger bra lön. Det senare är dock något som niorna tillmäter större betydelse än vad gym- nasisterna gör. Överlag så är det, med några undantag, emellertid en högre andel flickor än pojkar som anser att dessa faktorer kommer att ha stor betydelse och detta gäller också frågan om vad könsrepresentationen i yrket betyder. av flickor- na mot av pojkarna uppger att det kommer att ha stor betydelse att det finns både kvinnor och män i yrket. Det är alltså en betydande skillnad mellan könen som skulle kunna för- av direkta preferensskillnader men också med deras specifika yrkesval eller av att könsrepresentationen är av underordnad be- tydelse för pojkarnas del. Av pojkarna var det i nionde årskurs och i gymnasiet som uppgav att det hade ingen betydelse alls för deras yrkesval. Motsvarande tal för flickorna var . Pojkar i nian är den enda grupp som anser att det har stor betydelse att det är mest män i yrket. Om det skall ses som en direkt konsekvens av yrkesvalet (de har ofta angett ut- präglade mansyrken som önskeyrken) eller om det är mansdomi- i yrket som bestämt yrkesvalet går det däremot bara att spekulera i. Ungdomarnas syn på att deras yrkesval inte skall få inkräkta på barn och familj är däremot mer samstämmiga, oavsett kön och ålder. Lite drygt hälften av flickorna och av pojkarna anser att deras yrkesval kommer att påverkas av om yrket är möjligt att förena med barn eller ej. En fjärdedel av både pojkar- na och flickorna anser däremot att det inte kommer att ha någon stor betydelse för yrkesvalet om det är möjligt eller ej. Som jämförelse kan nämnas att i en studie av SCB som handlar om yrkesvalet hos en grupp 25 34 åringar ställdes också frågan om könsfördelningen hade någon betydelse när de tackade ja till sitt nuvarande arbete.14 Av svaren framgick att det endast var en mar- ginell grupp, av kvinnorna och av männen, som ansåg att det hade betydelse. På frågan vilken arbetsplats de före- drog när det gällde könsfördelningen så svarade av kvinnorna och av männen att den hade ingen betydelse. En arbetsplats med jämn könsfördelning ville däremot 14 SCB (2001) Val av arbete. Ungas drömmar äldres realism av kvinnorna och av männen ha. Att verklighet och önskemål inte stämmer överens i detta avseende framgår när av kvinnorna och av männen uppgav att de arbetade i en arbetsgrupp där det fanns ungefär lika många kvinnor och män. På frågan om vilken betydelse det hade att man kunde kombinera arbete med hem och barn svarade av kvin- norna och av männen att det hade stor betydelse medan svarade att det inte hade någon betydelse.15 Sammanfattningsvis så skulle, enligt enkätsvaren, flickor vara mer angelägna än pojkar att det finns både kvinnor och män i yrket. Om svarsalternativet stor betydelse och viss betydelse summe- ras blir andelen flickor (som tillmäter faktorn betydelse) 70 pro- cent i årskurs i gymnasiet och för pojkarnas del . Vad gäller barn och familj är skillnaderna mellan könen betydligt mindre och det är uppenbart att man och både bland pojkar och flickor faktiskt kan fundera över hur man vill att kombinationen yrke - familj skall se ut. Detta är självklart ett intressant resultat sett utifrån de teorier som vill förklara kvinnors och mäns skilda yrkesval med familjebildningen och den könsarbetsfördelning, hemarbete marknadsarbete, som följer av det. Mycket tyder dock på att det inflytande som en (eventuell) framtida familjeroll kan ha på ungdomars yrkesval följer helt andra banor, ser ut på helt annat sätt, än vad de gjorde för tidigare generationer av kvinnor och män.16 5.5Att arbeta med olika saker hur kul är det? Så här långt har vi utgått från ungdomars önskemål om vad de vill bli och diskuterat hur dessa eventuellt skulle kunna påverka köns- uppdelningen på arbetsmarknaden. Vi skall nu vidga diskussionen genom att låta individerna (hypotetiskt) ta ställning till ett antal på förhand bestämda yrken samt arbetsområden och ange i vad mån de tror att de skulle kunna arbeta i dessa eller ej. Syftet med detta är att få en uppfattning om det finns fog att tala om en könsmässig lås- ning till specifika yrken och arbetsfält . Men innan jag redo- visar resultatet skall vi se hur låsta de unga är till de yrkesval de 15a.a., s. 67. 16Se bilaga 6 och J. diskussion om detta. Ungas drömmar äldres realism själva uppgivit och samma sak med de vuxna. Har de över huvud taget bytt yrke? Svaret ges i nedanstående tabell. Andel av de unga som har alternativ till sitt önske- yrke och andel av de vuxna som haft minst ett annat yrke än det de har . Har haft minst ett annat yrke* (vuxna) Kan tänka sig annat yrke/andra yrke(n) *Här avses enbart yrken som han/hon innehaft under minst ett (1) år (feriejobb, extrajobb m.m. in- går således inte). Två tredjedelar av både kvinnorna och männen har erfarenhet av minst ett annat yrke än det de har . Det är en överraskande stor andel eftersom bilden annars är att yrkesbyten är relativt ovanliga inte minst bland kvinnorna. Kvinnors lojalitet mot sin arbets- givare, behov av trygghet och hänsynstagande till annan än sig själv, främst barn och familj, får då ofta vara förklaringen till denna påstådda lägre mobilitet.17 Bland ungdomar verkar dock flickor ha lättare att tänka sig alter- nativ än vad pojkar har. Jämför man åldersgrupperna är det främst pojkar i årskurs 9 som förefaller vara mest ovilliga till något annat yrke än det de redan bestämt sig för. Trots skillnaden mellan könen är ändå helhetsintrycket att öppenheten för andra yrkesalternativ ändå får anses vara rätt stor hos alla. Frågan de vuxna fick handlade om framtiden och inställningen till yrkesbyten. Närmare hälften av alla kvinnor och män svarade att de trodde att de skulle komma att byta yrke . Som skäl till byte uppgav av kvinnorna som trodde de skulle byta att dom ville byta, att dom måste byta och resten, , att dom både ville och måste. För männens del var också önskan om att byta hög, , men till skillnad från kvinnorna var det endast två (2) procent som uppgav att dom trodde att de skulle tvingas byta. Återstoden angav en kombination av tvång och önskan. Skillnaden mellan könen skulle kunna tolkas 17 Här vet dock inget om byte av yrke också inneburit byte av arbetsgivare eller ej. Ungas drömmar äldres realism som en indikation på att kvinnor har en svagare knytning till arbetsmarknaden men också att de, i någon mening har sämre jobb, t.ex. lönemässigt, vilket kan förklara deras större öppenhet för ett byte. Kvinnor som ville byta arbetade främst inom vård- och omsorg, som ekonom, ingenjör/tekniker, förskollärare eller som fritidspedagog. Männen som ville byta återfanns framförallt i grupperna säljare, fordonsförare och journalister och andra media- arbetare. På en fråga till ungdomarna om de trodde att de skulle skaffa sig mer än en yrkesutbildning under sin livstid svarade ungefär hälften att dom inte visste medan av flickorna och av pojkarna svarade ja. Pojkarna var överlag något mer säkra än flickorna på att de inte skulle skaffa sig fler (yrkes)ut- bildningar. I årskurs nio var differensen mellan könen störst. Av ovanstående kan vi konstatera att det finns en förändringsvilja hos både kvinnor/flickor och män/pojkar men frågan är hur långt den sträcker sig om yrkesalternativen konkretiseras. För att bilda oss en uppfattning om detta fick alla samma fråga att besvara, den löd: Skulle du kunna tänka dig att bli ? De hade tjugo mycket vanliga yrken på svensk arbetsmarknad att ta ställning till och svaret för var och ett kunde vara: ja, nej eller kanske/vet ej. I tabell 5.6a framgår hur stor andel av flickorna och kvinnorna som svarade ja på frågan och i 5.6b hur stor andel av männen/pojkarna som gjorde samma sak. Ungas drömmar äldres realism Andel som svarat Ja på frågan om de kan tänka sig bli de yrken som förekommer i tabellen. Kvinnor och flickor. (*fanns ej som alt. för vuxna) (Rangordnat efter flickor i åk5) Skådespelare/artist/musiker K=kvinnodominerat; M=mansdominerat; X=könsbalanserat. (Källa: .) Av de tjugo yrkena kan nio klassificeras som kvinnoyrken (K), sju som mansyrken (M) och tre som könsbalanserade (X). Poängen med detta är framförallt att få en uppfattning om könen skiljer sig åt i synen på de rent könsspecifika yrkena. De yngsta flickornas stora intresse för att bli skådespelare mm, frisör och kock går inte att missta sig på liksom deras svaga intresse för andra yrken. Om denna grupp kanske är för unga för att ta ställning till olika yrken bör flickor i årskurs 9 och i gymnasiets årskurs 3 vara bättre rustade för en sån uppgift. Som framgår är båda grupperna öppna för både mansdominerade och kvinnodomi- nerade yrken. Andelen som kan tänka sig bli polis respektive flyg- värdinna är t.ex. ungefär lika stor. Journalist, barnläkare och advo- kat kan också många tänka sig. Samstämmigheten är också stor när Ungas drömmar äldres realism det gäller vad de inte kan tänka sig, t.ex. flera av de mycket mans- dominerade yrkena. Differensen mellan de två grupperna är dock störst för kvinnodominerade yrken såsom frisör, kock och sjuk- sköterska. Det är en betydligt högre andel i nian än i gymnasiet som kan tänka sig bli något av dessa yrken. De vuxna kvinnorna avviker i flera fall från de unga. Exempelvis kan en betydligt högre andel av dem tänka sig att arbeta i mans- dominerade yrken såsom byggnadsarbetare, bilmekaniker, elek- triker och busschaufför. Intresset för det kvinnodominerade biblio- tekarieyrket är också mycket större än vad det är bland ung- domarna. Däremot verkar de dela intresset med de unga flickorna för polisyrket men det gäller definitivt inte för flygvärdinneyrket. Men hur är då intresset för yrken inom det kvinnodominerade sjuk- och omvårdnadsfältet? På listan finns fyra sjukvårdsrelaterade yrken undersköterska, sjuksköterska, barnläkare och kirurg och av dessa är det endast intresset för att bli barnläkare som är större. Med undantag för de allra yngsta (flickor i årskurs 5) är det som kan tänka sig det. Intresset för att bli sjuksköterska är däremot något högre bland de yngre medan samstämmigheten är större vad gäller det låga intresset för undersköterskeyrket. Hur ser då männen/pojkarna på dessa yrken? Av tabell 6 b framgår att deras intresse är överlag lågt detta gäller även det manligt präglade kirurgyrket. Andelen män som kan tänka sig att bli barnläkare är till och med högre än andelen som kan tänka sig bli kirurg. Andelen män som kan tänka sig bli undersköterska är ungefär lika stor (liten) som bland kvinnor/flickor. Differensen bland de unga är däremot stor. Andelen pojkar som kan tänka sig att bli sjuk- sköterska eller undersköterska låg mellan i respek- tive åldersgrupp vilket kan jämföras med flickornas andel som låg mellan för undersköterska och mellan för sjuksköterska. Totalt sett kan vi således konstatera att intresset för dessa sjukvårdsyrken är större bland flickor/kvinnor än bland pojkar/män men skillnaderna dem emellan måste ändå anses vara måttliga. Ungas drömmar äldres realism Andel som svarat Ja på frågan om de kan tänka sig bli de yrken som förekommer i tabellen. Män och pojkar. (*fanns ej med som alt. för vuxna) (Rangordnat efter pojkar i åk 5) Skådespelare/artist/musiker K=kvinnodominerat; M=mansdominerat; X=könsbalanserat. (Källa: .) Pojkar i årskurs 9 kan i mycket liten utsträckning tänka sig bli något annat än ett yrke som är mansdominerat.18 Bland de manliga gymnasisterna är öppenheten i detta avseende större och detsamma gäller också för vuxna män. Vuxna kvinnor är också överlag be- tydligt öppnare för otraditionella, icke-könstypiska, yrken än vad flickorna är, oavsett ålder. Dock kan man konstatera att de vuxnas entusiasm, både kvinnor och män, över de olika yrkena är långt ifrån lika hög som bland de unga vilket kan spegla de vuxnas infor- mationsövertag. De vuxna har förmodligen en mer realistisk upp- fattning om de olika yrkena eftersom de vet vad yrkena kräver och 18 Möjligen med undantag för kockyrket.