sou · GSB339 · 2005-01-01 00:00:00 — I fråga om tillståndsperiodernas längd föreslog kommittén att de borde vara med möjlighet till översyn . Syftet med en sådan översyn skulle vara att kunna dela ut fler sändningstillstånd om utrymmet i de digitala frekvens- kanalerna så medger. Om något programföretag skulle förverka rätten till sitt sändningstillstånd bör systemet vara så utformat att det medger att nya programföretag snabbt kan överta aktuellt till- stånd. Kommittén föreslog vidare att sändningarna av public service- företagens program skall vara okrypterade och kostnadsfria utöver TV-avgiften och att det är önskvärt med en ökad tillgänglighet till nordiska public service-program. Slutligen föreslog att regeringen vid om- förhandlingen av TV-direktivet verkar för att sändarlandsprincipen ses över. De programföretag som i huvudsak riktar sina TV-sänd- ningar till ett annat land borde enligt kommitténs uppfattning om- fattas av mottagarlandets regelverk. 2.5Propositionen Digitala TV-sändningar och behandling av denna Regeringen överlämnade propositionen Digitala TV-sändningar (prop. 2002/03:72) till . I propositionen föreslog regeringen att de digitala marksändningarna byggs ut och att de analoga TV-sändningarna upphör efter en övergångsperiod. Regeringen föreslog att detta skulle ske genom att minst två digitala sändarnät byggs ut så att de får samma räckvidd som de nuvarande 54 huvudsändarna. Dessa nät skall också omfatta mindre sändare så att sändningarna kan tas emot med utomhusantenn i alla tätorter samt i övriga områden med permanentbebyggelse där Det digitala marknätet – regelverk och ställningstaganden topografiska förhållanden hindrar satellitmottagning. Detta innebär närmare bestämt att mellan av den fast bosatta befolkningen kommer att kunna ta emot digitala TV-sändningar från marksändare. De sändarnät som har den största räckvidden skall i första hand användas av SVT, UR och för andra sändningar som sker med stöd av sändningstillstånd med villkor om opartiskhet, saklighet och ett mångsidigt programutbud. Regeringen föreslog vidare att sändningar som skall kunna tas emot utan villkor om särskild betalning skall sändas okrypterat i det digitala marknätet. Teknik för åtkomstkontroll och tillämp- ningsprogram skall vara gemensam i de digitala marksändningarna. Enligt propositionen skall vid tillståndsgivningen eftersträvas att programutbudet som helhet präglas av mångfald och att flera av varandra oberoende programföretag medverkar. Regeringen framhöll vidare att det är viktigt att önskemål om regionala sändningar till- godoses. I detta sammanhang anförde regeringen att genom de digitala marksändningarna ett större antal programtjänster kommer att kunna distribueras än som har varit möjligt med analoga mark- sändningar. Det skapar möjlighet till ökad konkurrens på reklam- TV-marknaden genom att flera programföretag med inriktning på en svensk publik kan nå den stora allmänheten. Om programföre- tagen arbetar under olika förutsättningar genom att några t.ex. kan sända alkoholreklam eller reklam som är riktad till barn medan andra i enlighet med den svenska lagstiftningen inte har sådana möjligheter kommer emellertid konkurrensen att ske enligt villkor som gynnar de förstnämnda företagen på bekostnad av de sistnämnda. Rege- ringen förklarade sig ha för avsikt att vid tillståndsgivningen ta hänsyn till att konkurrensen bör ske på lika villkor. Regeringen fann det lämpligast med en etappvis nedläggning av de analoga TV-sändningarna fram till ett totalt upphörande . För att förbereda skiftet från analoga till digi- tala marksändningar och samordna den informationsverksamhet som behövs föreslog regeringen att det skall tillsättas en särskild kommission. Kommissionens uppgifter skall bl.a. vara att utarbeta en plan för när de analoga sändningarna skall stängas av i olika geografiska områden samt planera och samordna information till allmänheten om att omläggningen skall äga rum. Det digitala marknätet – regelverk och ställningstaganden biföll regeringens förslag om att den marksända tele- visionen skall övergå till digital teknik och de analoga sändningarna avvecklas. Enligt talade demokratiska och kultur- och mediepolitiska skäl för en fortsatt utbyggnad med släck- ning av de analoga sändningarna som följd (bet. 2002/03:KU33 s. 15). I fråga om utbyggnaden av de digitala sändarnäten uttalade kon- stitutionsutskottet att det är av stor vikt att övergången från analog till digital sändningsteknik sker efter noggranna överväganden och där konsekvenser för TV-konsumenter, programföretag och andra aktörer är väl genomlysta. Utskottet ansåg därför att det vore önskvärt att ett ytterligare försök gjordes från regeringens sida att presentera en så säker kostnadsbild som möjligt innan tar ställning till vilken täckningsgrad en utbyggnad av de digitala sändar- näten skall ha. Enligt utskottets mening vore det också önskvärt att olika utbyggnadsalternativs betydelse för finansieringsfrågan belyses innan tar slutlig ställning till utbyggnadens utformning. Härvid pekade utskottet särskilt på TV4 AB:s speciella situation och hur frågan om koncessionsavgift skall lösas. Vidare efterfrågade utskottet en tidsplan för utbyggnadens olika steg innehållande även uppgifter om vilka områden som kommer att omfattas av en före- slagen utbyggnad och hur många TV-hushåll som kommer att ha tillgång till det digitala marknätet och vilka TV-hushåll som därmed i stället hänvisas till satellitsändningar. ansåg sammanfattningsvis att regeringen borde återkomma med närmare förslag om utbyggnadens utformning innan slutligt tar ställning till frågan om utbyggnaden av de digitala sändarnäten. avslog således hela regeringens förslag om utbyggnad av de digitala sändarnäten. När det gällde regeringens förslag såvitt avsåg tillgängligheten till de digitala TV-sändningarna framhöll att dessa bör bli så lättillgängliga för TV-konsumenterna som möjligt. Utskottet pekade dock på att mervärdet i de digitala sändningarna måste vara så konstruerat att det ger bärkraft åt utbyggnaden. Pro- blem som kan vara förenade med krav på okrypterade sändningar borde enligt utskottets mening belysas ytterligare i detta samman- hang. Innan tar slutlig ställning till hur tillgängligheten till de digitala sändningarna kan förbättras och i vilka avseenden detta bör ske ansåg utskottet därför att mer utförliga överväganden såväl ur ett marknadsperspektiv som från konsumentsynpunkt behöver Det digitala marknätet – regelverk och ställningstaganden göras och redovisas från regeringens sida, bl.a. när det gäller frågan om kryptering. Utskottet vill framhålla att de konsumenter som t.ex. bara vill se på public service-kanalerna inte skall behöva teckna abonnemang och betala för programkort (a. bet. s. 25). avslog mot den angivna bakgrunden regeringens förslag i denna del och begärde att regeringen skulle återkomma till med förslag. avslog även vad regeringen föreslagit om riktlinjer för tillståndsgivningen och bad regeringen återkomma till med förslag. I denna del uttalade bland annat att regeringen bör återkomma till med förslag som ger en god överblick och utgör ett erforderligt underlag för att på nytt bedöma frågan om utbyggnaden av det digitala marknätet och där- med sammanhängande frågor. Enligt utskottets mening vore det önskvärt att frågan om ett särskilt operatörsföretag kunde behandlas i ett sådant sammanhang. godkände regeringens förslag om att en tidpunkt för övergång till digital sändningsteknik borde fastställas, utom såtill- vida att tidpunkten flyttades fram till . Konsti- tutionsutskottet tillstyrkte regeringens förslag i övrigt i denna del, dvs. vad gällde att de analoga TV-sändningarna läggs ned etappvis och att nedläggningen inleds tidigast när en anpassning har skett av lagstiftningen om skyldighet att vidaresända vissa TV-program i kabelnät (a. bet. s. 31). Beträffande regeringens bedömning av i vilken form skiftet från analoga till digitala marksändningar bör beredas hade ingen erinran. I de delar regeringen skall återkomma till med mer utförliga förslag saknas dock förutsättningar för en kom- mission att inleda sitt arbete till dess att på nytt har tagit ställning till aktuella frågor (a. bet. s. 33). 3Aktörerna i det digitala marknätet och deras villkor 3.1.1Programföretag med tillstånd att sända marksänd digital-TV Marksändningar med digital teknik påbörjades . Rege- ringen har vid olika tillfällen beslutat om sändningstillstånd med digital sändningsteknik. Första gången sådana tillstånd meddelades var , då elva programföretag fick sändningstillstånd. Dessa var SVT, UR, , , Kanal , , i , Televisionsaktiebolaget , (namnändrat till eTV ), (namnändrat till ) och (namnändrat till ). meddelades tillstånd till , samt 1 Lokaltelevision i . Den 8, 15 respektive meddelades tillstånd till Eurosport (namnändrat till Eurosport Anonyme), MTV Europe och . Sändningstillstånden för 1 Lokaltelevision i , , Televisionsaktiebolaget , , i och eTV Holding har därefter av olika anledningar återkallats eller upphört att gälla. Till en början innebar tillstånden endast rätt att sända över fem områden med sammanlagt av befolkning. Regeringen har därefter, sedan beslutat att digital mark- sänd TV får byggas ut till att omfatta hela landet, ändrat tillstånden så att sändningsrätten omfattar hela landet. Vissa tillstånd innebär dock endast rätt att sända till en viss del av landet. Aktörerna i det digitala marknätet och deras villkor bedrivs sändningar i fem multiplexer, varav fyra når av landets befolkning. Tillstånden har därefter förlängts vid olika tillfällen och i ett beslut (nr 16) ändrade regeringen sina tidi- gare meddelade beslut om komplettering av sändningstillstånden för SVT, UR och samt de tillstånd att sända television med digital sändningsteknik som meddelats Kanal , Tele- vision AB, , , , , MTV Europe, samt . Vissa av sändningstillstånden formulerades härigenom om bl.a. vad avsåg rätt till överförings- kapacitet samt villkor om sändningarnas räckvidd. Samtliga dessa tillstånd förlängdes till utgången av 2005. På uppdrag av regeringen annonserade Radio- och om möjlighet att få tillstånd för digitala TV- sändningar, bl.a. i en femte multiplex med 50 procents befolknings- täckning. (nr 6) meddelade regeringen tillstånd att sända television med digital sändningsteknik till (BBC World), (Dis- covery & Adventure), The (The Channel ), 2.0 AB (NonStop Film) samt (TV3, TV8 och ZTV). Tillståndet till 2.0 AB gäller till utgången av . Under förutsättning att bolaget bedriver sändningar i enlighet med tillståndet vid utgången av avser regeringen att förlänga tillståndets giltighetstid till ut- gången av 2005. De övriga tillstånden gäller till utgången av . Förutsatt att bolagen bedriver sändningar i enlighet med tillstånden har regeringen förklarat sig ha för avsikt att förlänga dessa till utgången av 2005. Tillståndet till kommer dock att förlängas endast till ut- gången av . I det sistnämnda regeringsbeslutet av har regeringen vidare uttalat att den avser att senare fatta beslut om fler sändningstillstånd. Enligt de tillstånd som gäller skall SVT:s och UR:s program liksom TV4 AB:s huvudkanal TV4 sändas okrypterat. Övriga företag har rätt att sända okrypterat. Av dessa har Viasat Broad- casting aviserat att TV3, TV8 och ZTV kommer att sändas okrypterat. Aktörerna i det digitala marknätet och deras villkor Villkor som finns i samtliga tillstånd att sända med digital teknik I samtliga tillstånd att sända med digital sändningsteknik ställs krav på att programföretagen skall samverka med varandra om multi- plexering, system för villkorad tillgång (CA) m.m. samt elektronisk programguide (EPG). Samverkan skall ske på sätt som beskrivs i det avtal som ursprungligen ingicks mellan i , och ett antal programföretag som senare erhållit digi- tala sändningstillstånd (samverkansavtalet). Det ställs också krav på att kvaliteten på sändningarna skall vara hög och att de skall ske med så god säkerhet att eventuella sändningsavbrott blir så korta som möjligt. Som villkor för sändningsrätten har vidare i samtliga tillstånd angetts att den plan för övergång till en gemensam digital plattform som har fastställts av NORDIG , vilken fogats som bilaga till beslutet, skall beaktas. SVT, UR och är de enda programföretagen som har rätt att sända marksänd television med analog sändningsteknik. Det nu gällande analoga sändningstillståndet för SVT meddelades (nr 27) Regeringen har i beslut (nr 8) meddelat att tillståndet upphör att gälla per . SVT har enligt tillståndet rätt att sända två program, vilket innefattar en rätt att dela upp sändningen i regionala sändningar. Genom en komplettering till detta sändnings- tillstånd (regeringsbeslut nr 30), vilket därefter i olika omgångar (senast genom beslut nr 16) förlängts till att gälla till utgången av 2005, har SVT getts rätt att sända television med digital sändningsteknik i marknätet. Tillståndet innebär bl.a. att SVT har rätt att med digital sändningsteknik sända TV-program till hela landet, att tillsammans med UR sända TV-program och därvid använda all tillgänglig överföringskapacitet i en frekvenskanal (multiplex) och att sända så många samtidiga programtjänster som den tillgängliga överföringskapaciteten medger. SVT har därutöver rätt att såväl köpa överföringskapacitet av annan som att upplåta överföringskapacitet till annan tillståndshavare. Aktörerna i det digitala marknätet och deras villkor Sändningstillståndet har med SVT:s godkännande förenats med flera villkor för sändningsrätten. Dessa avser t.ex. sändningarnas räckvidd och tillgänglighet för befolkningen, sändningarnas tek- niska kvalitet, skyldighet att bereda tillfälle till genmäle när det är befogat, förbud mot att sända reklam och vissa typer av sponsring och skyldighet att utarbeta beredskapsplaner om hur verksamheten skall bedrivas under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Det föreskrivs vidare att SVT skall köpa utsänd- ningstjänster för analoga marksändningar av . Därutöver finns en rad villkor som avser sändningarnas innehåll, bl.a. om ett mångsidigt programutbud och att sändningsrätten skall utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet skall råda i televisionen. Vidare finns villkor om att SVT bl.a. skall beakta funktionshindrades be- hov samt språkliga och etniska minoriteters intressen. Enligt det digitala sändningstillståndet skall SVT sända dels SVT1 och SVT2, dels ytterligare två programtjänster om minst i samtliga delar av landet där det digitala marknätet är ut- byggt. Dessa två programtjänster skall skilja sig såväl från varandra som från SVT1 och SVT2 med avseende på innehåll eller sänd- ningstider. UR:s sändningstillstånd innebär rätt att sända rikstäckande ljud- radio och television med utnyttjande av SVT:s och SR:s sändnings- utrymme, enligt överenskommelse som träffas bolagen emellan. Det analoga tillståndet gäller t.o.m. . UR har liksom SVT och en skyldighet att köpa utsändnings- tjänster för analoga marksändningar från . Sändningstillståndet innehåller flera villkor med anknytning till sändningarnas innehåll, bl.a. finns detaljerade krav om hur målsätt- ningen om ett mångsidigt programutbud skall uppfyllas. Även UR är förbjudet att sända reklam och vissa sponsrade program. Likaså skall UR ge möjlighet till genmäle när det är befogat och har att utarbeta beredskapsplaner för verksamheten under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. I en komplettering till det analoga tillståndet har UR getts rätt att sända television med digital sändningsteknik. Tillståndet ger UR rätt att sända TV-program i hela landet, att sända TV-program Aktörerna i det digitala marknätet och deras villkor inklusive tilläggstjänster och text-TV-sändningar och att därvid använda den överföringskapacitet som SVT dispone- rar enligt överenskommelse som träffas bolagen emellan, samt att sända så många samtidiga program som den tillgängliga överförings- kapaciteten medger. (TV4) har tillstånd att sända television i marknätet med såväl analog som digital sändningsteknik. Det analoga tillståndet trädde i kraft (regeringsbeslut nr 26) och gäller t.o.m. . Regeringen beslöt (nr 8) att ingen ytterligare förlängning skall ske. Därutöver har TV4 getts tillstånd att sända marksänd television med digital teknik (beslut nr 34, förlängt senast genom beslut nr 16). Det tidigare tillståndet gav TV4 rätt att sända TV-program i hela landet och att därvid använda en över- föringskapacitet på /s inklusive kapacitet som behövs för gemensam programinformation. I det nu gällande tillståndet ges rätt att använda den överföringskapacitet som behövs för fem samtidiga programtjänster och som inte reserverats för regio- nala sändningar i samma regionalt uppdelbara frekvenskanal. Som villkor för sändningsrätten gäller att TV4 skall sända dels programtjänsten TV4 (som sänds i det analoga marknätet), dels en programtjänst med nyheter och dels ytterligare två program i samt- liga delar av landet där det digitala marknätet är utbyggt. Fr.o.m. skall TV4 utöver detta även sända en filmkanal. Samtliga program skall sändas i genomsnitt minst vardera under ett kalenderår. Sändningstillståndet är förenat med villkor om att sändnings- rätten skall utövas opartiskt och sakligt. Åsiktsreklam får därför inte sändas. Kravet på opartiskhet och saklighet gäller dock inte reklam och program som inte är reklam och som sänds på uppdrag av någon annan. TV4 skall, inom ramen för de kommersiella villkor företaget har att följa, erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av hög kvalitet. Detta krav specificeras närmare i flera villkor som närmare anger hur målsättningen skall uppnås. TV4 skall vidare regionalt sända och producera program. Tillståndet innehåller också villkor bl.a. om att sändningarna i viss utsträck- ning skall göras tillgängliga för funktionshindrade, att i nödsitua- Aktörerna i det digitala marknätet och deras villkor tioner kostnadsfritt sända myndighetsmeddelanden, att bereda den som har ett befogat anspråk på att bemöta ett påstående tillfälle till genmäle och att inte diskriminera annonsörer eller sända sponsrade program som huvudsakligen vänder sig till barn . Slut- ligen får ägarförhållandena och inflytandet i TV4 inte i sin helhet påtagligt förändras så att ägarkoncentrationen inom medierna ökar. Sändningstillstånden för andra programföretag etablerade i Tillstånden till andra programföretag etablerade i än de som också har tillstånd att sända med analog sändningsteknik innebär i allmänhet en rätt att sända en viss programtjänst i hela landet och att i mån av tillgång använda den överförings- kapacitet som behövs för utsändningen. Som villkor för sändnings- rätten ställs normalt krav på att sändningarna skall kunna tas emot av en viss andel av befolkningen och pågå ett visst minsta antal timmar , att sändningsrätten skall utövas sakligt (utom vad gäller reklam), att i programverksamheten visa respekt för den enskildes privatliv om inte ett oavvisligt allmänt intresse kräver annat, att hänsyn tas till televisionens särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen, att bolaget kostnadsfritt skall sända vissa myndighetsmeddelanden, att på begäran till lämna vissa uppgifter, att inte diskriminera annonsörer eller sända sponsrade program som huvudsakligen vänder sig till barn och slutligen att ägarförhållandena och inflytandet i bolaget inte i sin helhet påtagligt förändras så att ägarkoncentrationen inom medierna ökar. Sändningstillstånden för övriga programföretag I de fall tillståndshavaren är etablerad utanför innehåller tillstånden inte lika många villkor som annars. I de allmänna förut- sättningarna anges – precis som i övriga sändningstillstånd – att tillståndet kan återkallas enligt bestämmelserna i 11 kap. 1 och 2 §§ RTVL. Det finns bestämmelser om vad tillståndet innebär, dvs. vilken rätt att sända som tillkommer programföretaget, och om dess giltighetstid. Som villkor för sändningsrätten ställs krav på att sändningarna skall kunna tas emot av en viss minsta andel av Aktörerna i det digitala marknätet och deras villkor landets befolkning och att programtjänsten i fråga skall sändas ett visst minsta antal timmar . I tillstånden för att sända TV3, TV8 och ZTV har bland de allmänna förutsättningarna intagits en förklaring att bolaget åtagit sig att se till att okrypterade sändningar som sker med stöd av tillståndet inte innehåller reklam som strider mot vad som stadgas i 7 kap. 4 § och 7 b § första och tredje stycket RTVL (dvs. förbudet mot reklam riktad till barn och reklam i och i anslutning till barnprogram). (), som bildades , är nätoperatör i såväl det analoga som det digitala marknätet. Samtliga aktier i företaget ägs av staten. bedrevs det som är företagets kärnverk- samhet inom ramen för dåvarande . Det digitala marknät som används för distribution av digital-TV ägs och drivs således av . Företaget sköter den tekniska multiplexeringen, dvs. sammanföringen av de program- och tjänste- bärande signalerna, och distribuerar signalerna ut till abonnenterna. säljer utsändningskapaciteten antingen direkt till program- företagen eller till operatören Boxer som då hanterar kapaciteten åt programföretagen. T.ex. köper SVT och TV4 kapacitet direkt av . Som ovan nämnts har enligt villkor för de analoga sändningstillstånden för programföretagen ensam rätt att sköta distributionen av de TV-sändningar som sker med analog utsänd- ningsteknik. Några motsvarande villkor finns inte i de digitala sänd- ningstillstånden och det finns inte heller några principiella hinder mot att andra nätoperatörer etablerar sig på marknaden. Enligt de nu gällande tillstånden i det digitala marknätet är programföretag som inte erhållit egen frekvenskanal enligt tillståndsvillkor ålagda att låta sköta multiplexeringen av signalerna från program- företaget. För att bedriva verksamhet som nätoperatör krävs tillstånd enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Tillståndet avser rätten att använda viss radiosändare. Aktörerna i det digitala marknätet och deras villkor Boxer (Boxer) är ensam om att som operatör i det digitala marknätet erbjuda abonnenter paket av programtjänster samt interaktiva tjänster. Boxer hanterar samtliga krypterade sänd- ningar i marknätet. Företaget ägs till av och till av , vilket är helägt av Livförsäkringsaktiebolaget . bedrevs delar av den verksamhet som Boxer nu har av dåvarande dotterbolag i (). Under en omstrukturering 2002 sammanfördes verksamheterna i företagen. Före omstruktureringen bestod Boxers huvudsakliga verksamhet av att hyra ut digital-TV-boxar och Sendas huvudsakliga verksam- het av att erbjuda konsumenterna de digitala tjänsterna i marknätet. Enligt det ovannämnda samverkansavtalet var även ansvarigt för genomförandet av samordningen mellan parterna i fråga om val och drift av system för villkorad tillgång, val av tillämpningspro- gram (API) samt produktion och drift av en gemensam elektronisk programguide. Sedan omstruktureringen hyr Boxer inte ut digital-TV-boxar längre, utan boxarna administreras av lokala återförsäljare. Återför- säljarna administrerar även abonnemangsavtal mellan Boxer och abonnenterna. De digital-TV-boxar anpassade för marknätet som finns på marknaden och som Boxer har kopplat till köp av abonne- mang har genomgått en kvalitetskontroll och godkänts av Boxer. Boxer har övertagit den samordningsroll som tidigare hade i marknätet enligt det s.k. samverkansavtalet. Programföretagen är således enligt tillståndsvillkoren ålagda att låta Boxer sköta sam- ordningen av system för villkorad tillgång, tillämpningsprogram och en gemensam elektronisk programguide. Mellan Boxer och programföretagen finns individuella avtal som närmare reglerar för- hållandet mellan parterna. 4 Särskilt om jurisdiktionsfrågan