sou · GSB3114 · 2005-01-01 00:00:00 — Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor Internationellt rättsligt bistånd, brottskatalogen, målhandläggningsfrågor m.m. Delbetänkande av Tryck- och yttrandefrihets- beredningen SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Till statsrådet och chefen för departementet Regeringen beslutade att tillkalla en beredning med uppgift att följa utvecklingen på det tryck- och yttrande- frihetsrättsliga området samt att utreda och lämna förslag till lös- ningar av olika problem på detta område. förordnade chefen för justitierådet att, fr.o.m. , som ordförande ingå i en beredning på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga om- rådet. förordnade chefen för tementet professorn , nuvarande rätts- chefen , verksjuristen , hovrätts- assessorn , kanslirådet , nu- varande jur.kand. , nuvarande jur. kand. , direktören , departements- sekreteraren , kanslirådet , byrå- chefen , ämnesrådet , nuvarande rådmannen , kanslichefen , nu- varande Riksåklagaren och förbundsjuristen att, fr.o.m. , som experter biträda beredningen. förordnade chefen för riksdagsledamöterna , f.d. riksdags- ledamoten och fil.dr., f.d. chefredaktören att, fr.o.m. , ingå i en samrådsgrupp till bered- ningen. Genom beslut entledigades fr.o.m. . entledigades och förordnades rättssakkunniga att som expert biträda beredningen, båda besluten med verkan fr.o.m. . ersattes av över- åklagaren . entledigades från sitt uppdrag som expert, med verkan fr.o.m. . Som sekreterare åt beredningen har hovrättsassessorn tjänstgjort. Beredningen har antagit namnet Tryck- och yttrandefrihets- beredningen (Ju 2003:04). Beredningen överlämnar härmed sitt delbetänkande Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor. Internationellt rättsligt bistånd, brottskatalogen, målhandläggningsfrågor m.m. Beredningen har ansett det vara viktigt att redovisa uppfattning- en hos deltagarna i den parlamentariska samrådsgruppen och exper- terna i den mån denna avviker från beredningens. Beträffande frågan om internationellt rättsligt bistånd har särskilda meningsyttringar framförts. Till detta delbetänkande fogas därför särskilda yttranden av deltagarna i samrådsgruppen (), () och () samt experten , av deltagarna i samrådsgruppen (), () och (), av experten samt av experten . Deltagaren i samrådsgruppen () delar beredningens uppfattning även i fråga om internationellt rättsligt bistånd. Beredningen fortsätter nu sitt arbete med bl.a. frågan om en mer teknikoberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten. Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen.......... Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen........ 3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med före- skrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihets- Uppdraget och dess genomförande ...................................... Bör möjligheterna att lämna internationellt rättsligt bistånd inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området ökas?............................................................ Kort om det yttrandefrihetsrättsliga systemet....................... De tryck- och yttrandefrihetsrättsliga Förbud mot censur och hindrande åtgärder................ Ensamansvar med meddelarskydd.............................. Särskild brottskatalog m.m.......................................... 1.2.2.5 Särskild rättegångsordning m.m. ................................. 1.2.3Närmare om förutsättningarna för TF:s och 1.3Grundlagsskyddets avgränsning i förhållande till andra 1.3.1Allmänt om reglerna för medier med utländsk 1.3.2Grundlagsskyddets tillämplighet i fråga om annan än svensk medborgare ..................................... 1.4Sveriges åtaganden att lämna internationellt rättsligt 1.4.1Lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål ........................................................... 1.4.2 Utlämning för brott från ............................... Överlämnande från enligt en europeisk Verkställighet av utländsk dom i .................. Övrigt rättsligt bistånd............................................... Bevisupptagning åt vissa internationella organ ........... Internationellt brottsutredande samarbete................... Utvecklingen inom EU .............................................. 1.5 Hur stort är problemet?........................................................... 1.5.2Ärenden där frågan om avslag på begäran om internationellt rättsligt bistånd med hänvisning till TF eller YGL har aktualiserats........................... 1.5.2.1 Ärenden enligt lagen (2000:562) om inter- nationell rättslig hjälp i brottmål ............................... 1.5.2.2 Ärenden enligt tidigare gällande lagstiftning ............. Ett ärende angående verkställighet av utländsk Särskilt om vit makt-miljön..................................... 1.5.4.1 Kort om skyddet för yttrandefriheten i några 1.5.4.2 Skyddet för yttrandefriheten enligt Europa- 1.6.2När gäller de tryck- och yttrandefrihetsrättsliga 1.6.2.1 Formella krav ............................................................ 1.6.2.2Betydelsen av olika grad av anknytning till i fråga om gärningsort och den misstänktes Bör någon åtgärd vidtas?.......................................... 1.6.4Bör alla tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principer ges samma tyngd i detta sammanhang? Justitiekanslerns roll i fråga om internationellt Översyn av brottskatalogen ........................................ Allmänt om tryck- och yttrandefrihetsbrotten ................... Reglerna i TF och YGL............................................ Överväganden angående brotten............................. Tryckfrihetsbrott av beredskapsliknande karaktär .... Tryckfrihetsbrott angående hemliga uppgifter ........... Tryckfrihetsbrott mot andra allmänna intressen ....... Tryckfrihetsbrott mot enskild .................................... Sammanfattning och avslutande kommentar ......... Ursprungsuppgifter för tekniska upptagningar som 3.4EG-fördragets förbud mot kvantitativa import- Gemensam handläggning av tryck- och yttrande- Närmare om problemet ......................................................... 5.1Print on demand-framställning av tekniska upptagningar Regler och förarbeten m.m. ........................................ Kort om tryck- och yttrandefrihetsprocessen.............. 5.2Ny spridning av en teknisk upptagning genom offentlig visning eller uppspelning........................................................ 5.3Förbudet mot transportvägran i 6 kap. 4 § TF och 3 kap. 10 § YGL................................................................................. Bestämmelserna och deras förarbeten..................... Trafikanstalters befordringsskyldighet m.m. ......... Regeln om webbsändningar i 1 kap. 6 § YGL ...................... Kostnadsberäkningar och andra konsekvens- Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen .... Förslaget till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen... 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrande- Tryck- och yttrandefrihetsberedningens direktiv................ 2JK:s skrivelse till av En stående beredning med uppgift bl.a. att följa den mediala och tekniska utvecklingen på tryck- och yttrandefrihetsområdet; uppgifter, Justitiedeparte- mentets dnr Ju2003/2080 ....................................................... Europeiska konventionen (4 novem- ber 1950) om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande personuppgiftslagen (1998:204) lagen (1991:1559) med föreskrifter på 1Bör möjligheterna att lämna internationellt rättsligt bistånd inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området ökas? Det detaljerade grundlagsskyddet för yttrandefriheten i TF och YGL är unikt internationellt sett. har i flera fall fått avböja att lämna internationellt rättsligt bistånd på grund av att det begärda biståndet har stått i strid med någon av de grundlagsfästa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna. Bland dessa ingår ett straff- och skadeståndsrättsligt ensamansvar för vissa angivna tryck- och yttrandefrihetsbrott (den s.k. brottskatalogen), en prin- cipiell rätt att lämna och anskaffa uppgifter för publicering (med- delar- och anskaffarfrihet) och en särskild rättegångsordning när an- svar skall utkrävas för tryck- och yttrandefrihetsbrott. Det ingår i be- redningens uppdrag att överväga om möjligheterna att lämna inter- nationellt rättsligt bistånd inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området bör ökas. Hur stort är problemet? Det finns inte underlag för någon säker uppfattning om i hur många fall lämnande av internationellt rättsligt bistånd från sida har hindrats av TF och YGL eller vilka effekter detta haft på relationer till andra länder. Det är emellertid klart att i sju fall har avslagit framställningar om inter- nationellt rättsligt bistånd med anledning av TF eller YGL. Tro- ligen har så skett även i tidigare fall. Det står också klart att det i finns en s.k. vit makt-miljö som producerar cd-skivor och annat material som kan falla under TF eller YGL, att miljön har internationella kontakter och att de svenska producenterna av vit makt-musik på skiva blev bland de marknadsledande i världen. Lämnande av internationellt rättsligt bistånd måste anses otillåtet enligt grundlagarna i de fall det begärda biståndet kan anses vara ett led i ett ingripande mot missbruk av den tryck- eller yttrandefrihet som grundlagarna skyddar och ingripandet strider mot någon regel i grundlagarna som kan anses gälla för yttrandet. När åtgärder mot den misstänkte gärningsmannen är uteslutna med hänsyn till TF och YGL är även åtgärder mot t.ex. målsägande och vittnen som kan anses utgöra led i ett ingripande mot gärningsmannen ute- slutna. När gäller de tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna? En grundläggande förutsättning för att en konflikt skall uppkomma mellan en begäran om internationellt rättsligt bistånd och en tryck- eller yttrandefrihetsrättslig princip är att denna princip kan anses gälla för det relevanta yttrandet. För att en sådan princip skall gälla krävs att yttrandet faller in under grundlagarnas formella, territori- ella och materiella tillämplighet, dvs. att yttrandet uppfyller grund- lagarnas formella, territoriella och materiella krav. Om något av kraven inte är uppfyllt är inte TF eller YGL tillämplig och grundlagar- na utgör då inte heller något hinder mot att rättsligt bistånd lämnas. För att de formella kraven skall vara uppfyllda krävs att medierna är tekniskt beskaffade på det sätt som anges i grundlagarna. I fråga om skrift krävs bl.a. att den är framställd i tryckpress eller genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande, och en databas skall vara ordnad så att endast den som driver verksam- heten kan ändra dess innehåll. Om det är fråga om ett medium som tekniskt är beskaffat på det sätt som anges i grundlagarna ställs också vissa ytterligare krav för att mediet skall falla in under grundlagarnas formella tillämpnings- område. I fråga om skrift som framställts genom stencilering, foto- kopiering eller liknande tekniskt förfarande krävs t.ex. också bl.a. att den mångfaldigats eller avses mångfaldigas och att den lämnats ut eller avses lämnas ut till andra än dem som befinner sig i en mindre, sluten krets. Detsamma gäller för teknisk upptagning som sprids eller avses spridas genom utlämnande av exemplar (och således inte genom offentlig uppspelning). De territoriella kraven innebär följande. När det handlande som föranleder begäran om internationellt rättsligt bistånd, t.ex. läm- nande av uppgifter för publicering, sker här i landet föreligger inga särskilda problem att avgöra om grundlagsskydd gäller eller inte utan detta kan utläsas direkt ur TF och YGL. Utfallet blir olika be- roende på om mediet ges ut här eller inte; om mediet inte ges ut här gäller endast skydd (i form av förbud mot censur och hindrande åtgärder) för framställning (t.ex. tryckning) som sker här och (in- skränkt) meddelar- och anskaffarfrihet, om mediet ges ut här gäller i princip fullt grundlagsskydd, men detta varierar något beroende på bl.a. var mediet framställs. När det handlande som föranleder begäran om rättsligt bistånd, sker utomlands gäller grundlagsskydd om mediet ges ut här, oav- sett personens anknytning till . Grundlagsskydd gäller då i den omfattning som anges i TF och YGL för ett medium av det slag det är fråga om som utges här. Om mediet inte ges ut här gäller inget annat grundlagsskydd än skydd för framställningsprocessen (eftersom bestämmelserna i 13 kap. 6 § andra stycket TF och 10 kap. 2 § YGL om skydd för meddelare till medier som inte ges ut här för sin tillämplighet kräver att uppgiftslämnandet sker här). De materiella kraven innebär följande. Om ett brott faller utan- för det materiella tillämpningsområdet är grundlagarna inte tillämp- liga och de utgör då inget hinder mot att bifaller en begäran om internationellt rättsligt bistånd. Om ett brott faller inom det materiella tillämpningsområdet men inte upptas i brottskatalogen eller bland de brott som är straffbara för meddelare eller anskaffare är det inte straffbart inom grundlagarnas tillämpningsområde utan är straffritt och kan då inte lämna internationellt rättsligt bistånd i fråga om ett sådant brott när grundlagarna är tillämpliga. Gränsen för grundlagarnas materiella tillämpningsområde är inte helt klar. Brott som klart faller utanför det materiella tillämpningsområdet är barnpornografibrott, bedrägeri, oredligt förfarande, svindleri, förfalskning och koppleri. Även brott rörande upphovsmäns rättig- heter, brott mot förbud mot vissa kommersiella annonser, brott mot förbud mot offentliggörande av kreditupplysning och brott rörande tillvägagångssättet för anskaffande av uppgifter faller utanför det materiella tillämpningsområdet. De brott som upptas i brottskatalogen faller naturligtvis klart in- om det materiella tillämpningsområdet. Beredningen anser att även följande andra brott faller inom grundlagarnas materiella tillämp- ningsområde: grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning, visst fall av sjö- eller luftfartssabotage, visst fall av flygplatssabotage, förgripelse mot tjänsteman, otillbörligt verkande vid röstning, hot mot förman, förförelse av ungdom, bestickning och tjänstefel. Även följande gärningar som i vissa andra länder utgör brott får anses falla in under TF:s och YGL:s materiella tillämpningsområde: skild- ring av s.k. djursex, hädelse, förnekelse av förintelsen och brott mot privatlivets fred. Brottskatalogen har ett krav på straffbarhet också enligt vanlig lag. Kravet får anses avse svensk lag, dvs. Detta krav samt principen om särskild rättegångsordning med dess krav på medverkan av JK och jury innebär att rättsligt bistånd som avser ingripande på grund av ett brott enligt utländsk lag som motsvarar ett brott enligt den svenska brottskatalogen aldrig kan lämnas enligt gällande rätt när TF eller YGL är tillämplig. Detsamma gäller i fråga om meddelar- och anskaffarbrott, brott som består i otillåtet offentliggörande samt brott mot någon av de bestämmelser som avses i 1 kap. 8–9 §§ TF om bl.a. upphovsrätt och motsvarande be- stämmelser i YGL eftersom det också i dessa fall på motsvarande sätt hänvisas till svensk lag. Bör någon åtgärd vidtas? Det kan visserligen inte anses klarlagt att det praktiska behovet av en ökning av möjligheterna att lämna internationellt rättsligt bi- stånd inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området är fram- trädande men rättsläget när det gäller möjligheterna att lämna så- dant bistånd inom området kan knappast anses helt klart utan olika uppfattningar är tänkbara och har förts fram. Det ökande inter- nationella rättsliga samarbetet kan också väntas resultera i allt flera ärenden om internationellt rättsligt bistånd. Det är därför angeläget att klarlägga rättsläget i fråga om möjlighet att lämna sådant bi- stånd. Detta bör ske genom införande i grundlagarna av en regel om lämnande av internationellt rättsligt bistånd. Bör alla tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principer ges samma tyngd i detta sammanhang? I fråga om nu gällande rätt har beredningen intagit ståndpunkten att alla tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principer har samma tyngd och att därför lämnande av internationellt rättsligt bistånd måste anses otillåtet enligt grundlagarna i de fall det begärda bi- ståndet kan anses vara ett led i ett ingripande mot missbruk av den tryck- eller yttrandefrihet som grundlagarna skyddar och ingripan- det strider mot någon regel i grundlagarna som kan anses gälla för yttrandet. Beredningen anser att man i syfte att öka möjligheterna att lämna internationellt rättsligt bistånd på tryck- och yttrande- frihetens område emellertid bör kunna acceptera vissa avvikelser från principen om särskild rättegångsordning. Man bör också kunna acceptera att avkall görs på kravet enligt principen om särskild brottskatalog att en gärning skall vara straffsanktionerad i svensk lag, om den gärning som utgör brott mot utländsk lag motsvarar ett brott enligt TF eller YGL. En ny regel om internationellt rättsligt bistånd skall införas i 14 kap. TF och en hänvisning till den skall tas in i 11 kap. YGL. Reglerna innebär att internationellt rättsligt bistånd i vissa fall kan lämnas när TF eller YGL är tillämplig på det yttrande eller meddelande/an- skaffande som ligger till grund för begäran. Bistånd kan då lämnas beträffande en gärning som utgör brott mot utländsk lag och som motsvarar ett tryck- eller yttrandefrihetsbrott eller ett meddelar- eller anskaffarbrott. Biståndet kan lämnas utan hinder av att den speciella svenska processordningen enligt TF och YGL med JK och jury inte används i rättegången i det begärande landet. Bistånd kan också lämnas i fråga om en gärning som utgör brott mot utländsk lag och som motsvarar ett brott mot någon av de bestämmelser som avses i 1 kap. 8 och 9 §§ TF om bl.a. upphovsrätt. JK skall alltid yttra sig innan bistånd får lämnas och i fråga om politiska brott får bistånd lämnas endast efter medgivande av regeringen. En prövning måste alltid göras av om den tillämpade processordningen är godtagbar. Processordningen måste i vart fall uppfylla Europa- konventionens krav för att rättsligt bistånd skall kunna lämnas. Ett tillägg skall göras till 13 kap. 6 § andra stycket TF och 10 kap. 2 § YGL för att det skall stå klart att en förutsättning för att skyddet för meddelande och anskaffande till medier som inte ges ut här skall gälla enligt dessa lagrum är att meddelandet eller anskaffandet skedde här. Genom ett sådant tillägg blir det klarlagt att internationellt rätts- ligt bistånd kan lämnas när det är fråga om meddelande eller anskaf- fande till medier som inte ges ut här om meddelandet eller anskaffan- det skedde utomlands. 2 Översyn av brottskatalogen utökades brottskatalogen i TF – med verkan även för YGL – med fyra nya brott; olaga hot, hot mot tjänsteman, övergrepp i rättssak och brott mot medborgerlig frihet. Brotts- katalogen i TF upptar efter utvidgningen 18 brott. Det ingår i Tryck- och yttrandefrihetsberedningens uppdrag att göra en över- syn av brottskatalogen. Beredningen tolkar sitt uppdrag i denna del så att den skall över- väga om något av de brott som ingick i brottskatalogen i dess lydel- se före utvidgningen bör utmönstras. Beredningen utgår från att avsikten inte varit att något brott skall behandlas på det sätt som skedde med barnpornografibrottet, dvs. utdefinieras från grund- lagarnas tillämpningsområde så att brottet kommer att falla under bestämmelser i vanlig lag när det begås i grundlagsskyddade medier. Beredningen utgår alltså från att om något brott skall utmönstras ur brottskatalogen skall det därefter vara straffritt om det begås i ett grundlagsskyddat medium. Det är inte ett självändamål att brottskatalogen skall vara kort utan strävan måste vara att den skall uppta de gärningar som det finns skäl att straffbelägga som tryck- och yttrandefrihetsbrott. Beredningen har funnit att inget brott nu bör utmönstras ur brottskatalogen. Skälen till detta är följande. 1) Tryckfrihetsbrott av beredskapsliknande karaktär (högförräderi, krigsanstiftan, uppror, landsförräderi, landssvek, lands- skadlig vårdslöshet och ryktesspridning till fara för rikets säkerhet) Brotten kan visserligen förefalla inaktuella vid lugna förhållanden men kan ha betydelse i orostider. De utgör en slags beredskapslag- stiftning avsedd att få effekt i orostider då man väl kan tänka sig att gärningsmannen skulle använda grundlagsskyddade medier för att nå sitt uppsåt. Att flera av brotten upptagits bland de undantagsfall då förutom den ensamansvarige även meddelaren kan straffas visar att lagstiftaren sett mycket allvarligt på dessa brott. Om brotten utmönstras blir de straffria om de begås i grundlagsskyd- dade medier. Vad som bör övervägas är om dessa brott kan ges en klarare avgränsning i . 2) Tryckfrihetsbrott angående hemliga uppgifter (spioneri, obehörig befattning med hemlig uppgift och vårdslöshet med hemlig uppgift) Kriminaliseringen av dessa gärningar har betydelse för värnet av rikets säkerhet. Att två av brotten tagits upp bland de undantagsfall då förutom den ensamansvarige även meddelaren kan straffas visar att lagstiftaren sett mycket allvarligt på dessa brott. Om brotten utmönstras blir avslöjande av hemliga uppgifter av betydel- se för rikets säkerhet straffritt om det sker i grundlagsskyddade medier. 3) Tryckfrihetsbrott mot andra allmänna intressen (uppvigling, hets mot folkgrupp och olaga våldsskildring) Det bör även vara möjligt att straffa den som i grund- lagsskyddade medier uppmanar eller söker förleda allmänheten att begå brott, svika medborgerlig skyldighet eller vara ohörsam mot myndighet, dvs. gör sig skyldig till uppvigling. Reglerna för hand- läggning av tryck- och yttrandefrihetsmål med JK, jury och instruk- tionen säkerställer en tillämpning av uppviglingsbestämmelsen som inte hotar yttrandefriheten. Det bör övervägas om brottet kan ges en klarare avgränsning i . Det bör även vara möjligt att bestraffa hets mot folkgrupp och olaga våldsskildring som begås i grundlagsskyddade medier. 4) Tryckfrihetsbrott mot enskild (förtal och förolämpning) Förtal är det vanligaste tryck- och yttrandefrihetsbrottet. Europa- konventionen kräver att det finns ett lagskydd mot kränkning av den enskildes privat- och familjeliv. Det bör även vara möjligt att bestraffa förtal som begås i grundlagsskyddade medier. Det är visserligen svårt att tänka sig fall där ett yttrande i ett grund- lagsskyddat medium riktar sig till den berörde på det sätt som krävs för att förolämpning skall föreligga. Mot bakgrund av Europakon- ventionens krav på skydd för den enskildes privat- och familjeliv och utvidgningen av grundlagsskyddet till att omfatta nya former av datorkommunikation kan det emellertid finnas behov av att kunna hänföra integritetskränkningar som inte utgör förtal under förolämp- ningsbestämmelsen. 3Ursprungsuppgifter för tekniska upptagningar som framställts utomlands Enligt YGL skall tekniska upptagningar förses med uppgifter om vem som låtit framställa upptagningen samt om när, var och av vem upptagningen framställts. Skyldigheten, som bl.a. har betydelse för möjligheten att spåra någon som kan hållas ansvarig för yttrande- frihetsbrott i upptagningarna, åvilar den som framställer dem. Motsvarande skyldighet gäller också för upptagningar som fram- ställts utomlands. För sådana upptagningar skall det som sägs om den som låtit framställa upptagningen (producenten) gälla för im- portören. Sådana upptagningar skall alltså förses med bl.a. uppgift om vem som är importör.