sou · GSB361 · 2005-01-01 00:00:00 — Många av foldrarna finns på andra språk än svenska. Broschyrer och foldrar sprids direkt från myn- digheten, via ett samarbete med polis, åklagare, domstolar och kronofogdemyndigheter samt via de ideella organisationerna. tillställer myndigheten polis, åklagare, domstolar och kronofogdemyndigheter en skrivelse i vilken de rekommenderas att vid skriftliga kontakter med målsägande bilägga ett situationsan- passat informationsblad om bl.a. hur en målsägande behöver agera för att kunna få brottsskadeersättning. gjordes en extra satsning där broschyren Till dig som utsatts för brott tillställdes polis, åklagare, domstolar och kommunernas socialchefer. Information om brottsskadeersättning sprids även via myndig- hetens referatsamling. Referatsamlingen ges ut och innehåller avgöranden från myndigheten. Syftet med referatsam- lingen är att åskådliggöra skadeståndsrättslig praxis av nivåerna för kränkningsersättning vid olika brott. På så sätt vill myndigheten bidra till att brottsoffers intresse av en enhetlig och rättvis behand- ling av deras skadeståndsanspråk främjas. Referatsamlingen är främst avsedd för och används frekvent av rättsväsendet. Myndigheten har även ett eget nyhetsbrev som utkommer och har drygt 2 000 prenumeranter. I nyhets- brevet finns redovisningar för förändringar i myndighetens praxis avseende brottsskadeersättning och artiklar i ämnet. innehåller även information om nya publikationer och myndighe- tens arrangemang. Brottsofferfonden har ett eget nyhetsbrev som utkommer 2–och som har cirka 1 200 prenumeran- ter. har myndigheten en egen hemsida på Internet med cirka 300 besökare per dag. På hemsidan finns information om myndighetens olika verksamheter. Via hemsidan finns direkt åt- komst till myndighetens samtliga informationsbroschyrer, ansök- ningsblanketter och program till temadagar m.m. Det finns också en enkel beställningsrutin för den som vill beställa tryckt informa- tionsmaterial. På hemsidan finns även information om myndighe- tens övriga publikationer. Flera av dessa finns i Pdf-format. För att sprida kunskap om brottsofferfonden och om möjligheten att ansöka om medel ur fonden har myndigheten gjort riktade utskick till brottsofferjourerna och kvinno- och tjej- jourerna. För de områden vilka regeringen pekat ut som särskilt och brottsofferfondens nuvarande verksamhet och prioriterade har myndigheten gjort speciella informationsinsatser. Dessa har riktats mot de lokala kvinnojourerna, invandrarorganisa- tioner, () medlemsföreningar samt till . Vidare har man också gjort särskilda informationssatsningar mot universitet och hög- skolor, främst när det gäller forskning. Även rådets medlemmar informerar om brottsofferfonden i sina dagliga miljöer. När den fondansvariga eller myndighetens personal deltar i olika arrange- mang informeras alltid om fonden och möjligheten att söka medel ur den. De projekt som har beviljats medel ur brottsofferfonden pre- senteras vid olika seminarier. Från de seminarier och konferenser som myndigheten anordnar publiceras rapporter. Utöver detta pre- senteras projektresultaten dels i egna publikationer, dels i andra tidskrifter. Myndigheten är krönikör i olika tidskrifter från frivilligorganisationer, bland annat Kvinnotryck, som är Riks- organisationen för Kvinnojourer och Tjejjourer i . Myndigheten har också en egen sida i Brottsofferjourernas Riks- förbunds tidning . Myndigheten är ett expertorgan när det gäller brottsofferfrågor och har därför ett bibliotek som skall innehålla all relevant litteratur på området. Målsättningen är att den samlade kunskapen på området skall finnas på myndigheten. I huvudsak finns nordisk men också internationell litteratur med viktimologisk inriktning. Det finns även en stor samling av broschyrer, promemorior och liknande från ideella organisationer inom brottsofferområdet samt examens- arbeten med brottsofferfrågor i fokus. innehåller cirka 2 500 titlar. Myndigheten har en servicetelefon som alltid är bemannad under kontorstid enligt ett jourschema. Samtalen kopplas via växeln i första hand till den som har huvudjour och i andra hand till den som har bakjour. Den som ringer skall endast behöva vänta ut på- gående samtal innan man blir framkopplad. När det är fler samtal och brottsofferfondens nuvarande verksamhet och än vad de i jouren kan ta hand om fördelar växeln samtalen på övrig personal. Till servicetelefonen ringer allmänheten med frågor om skadestånd och brottsskadeersättning, möjligheter till skydd och stöd, den rättsliga processen och många andra brottsofferrelaterade frågor. Även ideella organisationer, domare, åklagare och advokater ringer till servicetelefonen. Myndigheten svarar på de frågor som rör myndighetens verksamhetsområde och hänvisar i andra fall vidare. Det är främst beredningsjuristerna som svarar i servicetelefonen. För detta har de fått särskild utbildning när det gäller att bemöta människor i kris och att avsluta ett sådant samtal. Som regel är det så många som ringer till servicetelefonen att det inte finns möjlig- het att utföra andra arbetsuppgifter . Beredarna svarar i servicetelefonen ungefär en halv dag vardera . Det är även många som kontaktar myndigheten, utöver service- telefonen, för olika frågor. Det kan vara journalister som vill ha myndighetens åsikt i en särskild fråga eller få fram bakgrunds- material. Det kan också vara forskare, universitetsstuderande inför examensarbeten eller skolungdomar som håller på med olika brottsofferrelaterade projekt i skolan. 2.1.3Övriga uppdrag och internationellt arbete Regeringen har 2001 gett myndigheten i uppdrag att i samverkan med respektive , och Riks- åklagaren genomföra utbildning i brottsofferfrågor för personal inom respektive verksamhet (Ju2001/4708/4709/4710/), att gemensamt med upprätta en plan för hur vittnes- stödsverksamhet skall kunna anordnas och bedrivas vid de tings- rätter och hovrätter där sådan verksamhet saknas och medverka till att vittnesstödsverksamhet anordnas vid dessa domstolar (Ju2001/4716/), att starta lokal brottsoffersamverkan på en eller flera orter i (Ju2001/4717/) samt förbereda, utforma och genomföra ett forskningsprogram för viktimologisk forskning (Ju2001/4718/). Samtliga uppdrag är genomförda och slutredovisade. och brottsofferfondens nuvarande verksamhet och berörs också av andra regeringsuppdrag i vilka anges att samråd med myndigheten skall ske. Myndigheten har på så vis deltagit i , och uppdrag att ta fram handlingsplaner för brotts- offerarbete inom respektive myndighet och metoder för kvalitets- säkringsarbete på brottsofferområdet. Myndigheten bedriver även internationellt arbete. på- gick projektet victims i samarbete med Justitiedepartement i och i med stöd av den Europeiska kommissionens Grotius-program. Arbetet inleddes med upprättandet av en enkät som riktade sig till samtliga justitiedepartement inom den Europeiska unionen. Resultatet av enkäten har sedan legat till grund för utarbetandet av en informa- tionsbroschyr som översatts och skickats ut inom EU samt en handlingsplan. Myndigheten arrangerar också en EU- konferens. Den senaste konferensen hölls den 4–i och avsåg projektet victims. Myndigheten deltar också i andra projekt, bl.a. ett ettårigt projekt som driver angående organiserad brotts- lighet i . Inom arrangerar en konferens som riktar sig till forskare och de som arbetar praktiskt med brottsofferfrågor. Den senaste konferensen hölls i på temat Våldets offer vårt ansvar. Myndigheten har tagit fram ett antal styrdokument för fonden. Ett av dem är ett övergripande måldokument och ett annat myndighe- tens plan för uppföljning av projekt. Dessa dokument rör i huvud- sak det inre administrativa arbetet. Myndigheten har även upprättat ett policydokument för utdelning av medel ur fonden och som styr det praktiska arbetet. och brottsofferfondens nuvarande verksamhet och Av måldokumentet framgår att den övergripande målsättningen med projekt som finansieras från fonden skall vara att förbättra bemötande, omhändertagande eller behandling av brottsoffer samt att de projekt som bedöms kunna tillföra brottsoffer störst nytta skall beviljas bidrag. Fondens medel skall användas till att utveckla stödet till de ideella organisationerna för att dessa i ökad grad skall vara tillgängliga för brottsoffer som kontaktar dem. Vidare framgår att det skall finnas en öppen inställning till nya projekt och idéer som kan föra brottsofferfrågorna framåt. Av myndighetens plan för uppföljning av projekt framgår att de projekt som beviljats medel från brottsofferfonden skall lämna en redovisning bestående av en ekonomisk redovisning och en resul- tatredovisning. En rapport bestående av en ekonomisk del och en resultatdel bildar sedan underlag för en mer samlad analys av fondens resultat. Vidare anges hur de resultat projekten genererar skall spridas, bl.a. genom det då nystartade , myndig- hetens hemsida samt genom att besöka och att till rådet bjuda in olika projekt. Myndigheten har även upprättat ett policydokument för utdel- ning av medel ur fonden och som styr det praktiska arbetet. Enligt dokumentet är avsikten att genom fördelningen av medel till olika verksamhetsområden och aktiviteter medverka till att den samlade nyttan för brottsoffren blir den effektivaste möjliga. Myndighetens ambition är därför att bevilja bidrag till projekt som gör det möjligt att uppnå ett reellt resultat. Dokumentet anger vidare hur ansök- ningar om medel från forskare, ideella föreningar samt privat och offentlig verksamhet skall bedömas och prioriteras. När det gäller forskning anges att det är viktigt att initiera och stödja viktimolo- gisk forskning och nya projekt för att bygga upp en bred kunskapsbas avseende brottsoffer och brottsofferrelaterade frågor. Företrädesvis skall kvalificerade forskare med dokumenterad forskningserfarenhet stödjas. Forskningsprojekten löper ofta och medel beviljas bara i taget. Därför har myndigheten i kontrakten med den som beviljats medel börjat skriva in att tilldelade medel avser av tre möjliga. Om myndigheten inte har för avsikt att ytterligare finansiera ett projekt anges i kontraktet att det är fråga om slutanslag. För att beviljas medel skall brottsofferperspektivet vara tydligt och projektet får inte redan ha startat. Ekonomiskt stöd ges till de ideella organisa- tioner som arbetar aktivt för att stödja och förbättra villkoren för människor som drabbats av brott. Som grundförutsättning för att och brottsofferfondens nuvarande verksamhet och få medel gäller att föreningen arbetar med brottsofferfrågor, att den är demokratiskt organiserad och har antagna stadgar och en vald styrelse. Vidare beaktar rådet korrelationen mellan projektet och föreningens storlek för att se om projektet är genomförbart med den administrativa organisation och de medlemmar som finns och är aktiva i föreningen. För att medel skall beviljas till projekt som drivs i privat eller offentlig regi krävs att projektet syftar till att utveckla och förmedla kunskap om metoder för hur brottsoffer på ett riktigt och konsekvent sätt skall bemötas. För privat verksam- het får det inte finnas ett vinstintresse och för offentlig verksamhet får projektet inte avse den sökandes huvudverksamhet. Handläggningsrutiner för ansökningar till brottsofferfonden En ansökan om medel ur fonden skall vara skriftlig och kan ske på en särskild blankett. Myndigheten tillhandahåller även anvisningar för hur man skall fylla i blanketten. Utdelning sker och ansökningstiderna går ut respektive . När en ansökan om medel ur fonden har kommit in till myndig- heten diarieförs den och överlämnas till den som är ansvarig för fonden eller till handläggaren. Handläggaren har hand om ansök- ningar från brottsofferjourer och den fondansvariga för övriga an- sökningar. De går igenom ansökningarna och bestämmer under vilken kategori (utbildning, information, annan utvecklingsverk- samhet eller forskning) en ansökan hör. Därefter markeras om an- sökan behöver kompletteras och om samma organisation/person har gjort fler ansökningar. Vidare kontrolleras att ansökan är undertecknad av behörig person. Som ett underlag för rådets be- dömning skriver sedan den fondansvariga och handläggaren en sammanfattning av varje ansökan. begär man även in nödvändiga kompletteringar. Myndigheten ser det som en service- åtgärd att begära in kompletteringar. Man kontaktar sökanden antingen per telefon eller per brev och preciserar vilka komplette- ringar som behövs. Någon påminnelse går inte ut. Det upplevs som ett viktigt men tidsödande arbete att skriva sammanfattningar av ansökningarna. Därför hjälper även annan personal på myndigheten till med detta. Sammanfattningarna sammanställs i pärmar och skickas jämte forskningsansökningarna i sin helhet till ledamöterna i rådet inför utdelningssammanträdet. och brottsofferfondens nuvarande verksamhet och Sammanfattningarna förbereds sedan i två steg inom myndig- heten och därefter i ett särskilt beredningsorgan med representan- ter från rådet. Det första steget inom myndigheten innebär att den fondansvariga, handläggaren samt två andra tjänstemän på myndig- heten läser igenom samtliga sammanfattningar. Samtliga gör först en egen bedömning varefter de enas om ett gemensamt utdel- ningsförslag. Det andra steget innebär att den fondansvariga och handläggaren tillsammans med generaldirektören går igenom samtliga samman- fattningar. Även dessa enas om ett utdelningsförslag, som då blir myndighetens förslag. Det särskilda beredningsorganet i rådet består av den fondansvariga, handläggaren, generaldirektören och två av rådets medlemmar. Vid ett förberedande rådsmöte föredras och diskuteras alla ansökningar, med tonvikt på ansökningar från ideella föreningar och övriga brottsofferinriktade verksamheter. Ansökningar om medel till forskning diskuteras mer ingående på själva rådsmötet. Det förberedande rådsmötet kommer fram till ett utdelningsförslag som presenteras för rådet. Ansökningar avseende verksamhetsstöd samt medel till vittnes- stödsverksamhet bereds och behandlas i särskild ordning. För dessa används särskilda blanketter och ett förenklat ansökningsför- farande. Rådet har fattat ett principbeslut som innebär att samtliga jourer som söker verksamhetsstöd eller medel till vittnesstödsverk- samhet får bidrag med vissa bestämda belopp. uppgick dessa till respektive . Rådet för frågor om bidrag från brottsofferfonden Frågor om bidrag från fonden prövas av ett råd vid Brottsoffer- myndigheten. Rådet består av generaldirektören som ordförande och fem andra ledamöter som utses av regeringen för en bestämd tid. Dessa ledamöter är till verkställande direktören för , docenten , professor , docenten och professor . Rådet sammanträder och beslutar efter före- dragning av den fondansvariga eller handläggare. Samtliga forsk- ningsansökningar föredras i tur och ordning med åtföljande diskussion innan man fattar beslut. Övriga ansökningar föredras mer övergripande, varvid några ansökningar lyfts fram som och brottsofferfondens nuvarande verksamhet och Rådet diskuterar därefter igenom ansökningarna områdesvis och fattar beslut. Rådets beslut kan inte överklagas. Inte heller kan man begära omprövning. Den som har ansökt om medel men inte fått någon tilldelning har möj- lighet att göra en ny ansökan. Både de som har tilldelats medel och de som inte har det får ett brev med information om detta samt en förteckning över dem som fått medel. Något separat avslagsbeslut fattas inte. I brevet till dem som tilldelats medel finns även ett kontrakt som har undertecknats av myndigheten (den fondansvariga samt den administrative chefen), myndighetens allmänna bestämmelser för anslag från brottsofferfonden samt myndighetens broschyr Viktig informa- tion. Denna broschyr innehåller uppgifter om redovisning och uppföljning av projekt. När en sökande har skickat in det undertecknade avtalet skickar myndighetens ekonomiska enhet betalningsuppdraget till Kammarkollegiet som handhar fondens medel. Kammarkollegiet betalar ut hela beloppet som får disponeras fram till dess att projektet skall redovisas. För projekt som löper eller avser större belopp, i huvudsak verksamhetsstödet till , upprättas en lyftningsplan för utbetalning av medel. Med dem som tilldelas medel enligt det förenklade ansöknings- förfarandet skrivs det inte några kontrakt. Redovisning och uppföljning av projekt Myndigheten har upprättat anvisningar för hur projekt finansierade av brottsofferfonden skall redovisas. Redovisningen skall normalt ske månader efter beslut om tilldelning av medel och skall innehålla en ekonomisk redovisning, en rapport över projektets genomförande och en utvärdering. projekten skall redovisas skickar myndig- heten ut ett brev med begäran om att den som inte kan lämna en redovisning inom utsatt tid skall höra av sig till myndigheten. I breven bifogas broschyren Viktig information. De som inte kan och brottsofferfondens nuvarande verksamhet och redovisa hela projektet kan efter en delredovisning, där en bedöm- nings görs av om projektet genomförts enligt ansökan, få förlängd redovisningstid. Beslutet fattas av den fondansvariga på delegation. När projektet är slutredovisat gör den fondansvariga en bedöm- ning av om projektet har genomförts i enlighet med ansökan samt skriver en tjänsteanteckning om att ärendet är avslutat. Ekono- miska frågor föredras för den ekonomiskt ansvarige vid myndig- heten och andra speciella frågor för generaldirektören. Den som inte har använt tilldelade medel som det var tänkt eller som har kvar medel får ett återbetalningsbeslut som innebär att medlen skall vara återbetalda . Beslutet fattas av den fondansvariga enligt delegation av rådet. Någon ränta utgår inte. När ärendet är avslutat skrivs en sammanfattning av redovisningen samt ett slut- dokument för ärendet. Detta skrivs under av den fondansvariga samt den ekonomiskt ansvarige på myndigheten. Den som fått medel ur fonden kan begära omfördelning av de tilldelade medlen. Rådet har delegerat till generaldirektören att fatta beslut om sådan omfördelning. I dessa fall föredrar den fond- ansvariga ärendet för generaldirektören. Omfördelningen får dock inte vara sådan att det blir fråga om ett nytt projekt. Som ett led i myndighetens plan för uppföljning av projekt som beviljats medel ur fonden bjuder myndigheten in forskare och ideella organisationer att presentera pågående eller avslutade projekt för rådet. Vidare besöker den fondansvariga organisationer och forskare som har tilldelats medel. De projekt som tilldelas medel enligt det förenklade ansökningsförfarandet följs inte upp. Den fondansvariga och handläggaren har arbetat med att ta fram en projektbok. skulle innehålla information om hur ett projekt skall läggas upp, vilka en projektledares arbetsuppgifter är, hur projekt skall redovisas och vad en utvärdering av ett projekt innebär. Denna tanke har ersatts med att man i stället har tagit fram nya och mer detaljerade anvisningar för hur en ansökan till fonden och redovisning av projekt skall göras. De som arbetar med fonden planerar även att lägga ut en projektidébank på myndighe- tens hemsida på Internet. och brottsofferfondens nuvarande verksamhet och Myndigheten har fem gånger utlyst en uppsatstävling som riktar sig till studenter för att intressera dem för brottsofferfrågor. Uppsat- serna skall vara på lägst C-nivå och utgå från ett brottsofferper- spektiv. Tävlingsjuryn utgörs av brottsofferfondens råd. Juryn utser tre pristagare, vilka belönas med en prissumma. Pristagarnas uppsatser publiceras sedan i en antologi. Fondens uppsatstävling har växt i storlek och till förra omgången kom det in 34 uppsatser. Nuvarande ansökningsperiod går ut . Uppsatserna förbereds i en seminariegrupp på myn- digheten. Seminariegruppen väljer tillsammans med general- direktören ut de sex bästa uppsatserna. Dessa läses sedan av rådets ledamöter, som enskilt rangordnar dem. Vid ett rådsmöte föredras sedan dessa uppsatser varefter beslut fattas om pristagare. delar myndigheten ut en utmärkelse för förtjänstfullt brottsofferarbete. Utmärkelsen går till någon som har gjort en betydande insats för brottsofferarbetet. Pristagaren belönas med och ett diplom. 2003 tilldelades leg. psyk. Myndigheten har inrättat ett nationellt pedagogiskt pris. Priset skall delas ut och tilldelas en lärare eller forskare som inom ramen för universitetsutbildning i sin undervisning eller forskning på ett särskilt tydligt sätt introducerat eller synliggjort ett brottsofferperspektiv. Pristagaren belönas med . Båda prisen finansieras av brottsofferfonden. 2.2.2Brottsofferfondens fördelning av medel Uppgifterna om fondens fördelning av medel bygger på förord- ningen om brottsofferfond, myndighetens styrdokument för arbetet med brottsofferfonden, protokoll från rådet 2003 samt ansökningar om bidrag ur fonden . Utredningens sekreterare har även närvarat vid ett sammanträde med rådet. Bidrag från brottsofferfonden får lämnas för att stödja forsk- ning, utbildning, information och annan utvecklingsverksamhet och brottsofferfondens nuvarande verksamhet och som gäller brottsofferfrågor och som bedrivs av ideella organisatio- ner eller i privat eller offentlig regi. fattade myndigheten beslut om att ur brottsoffer- fonden dela ut . Av detta belopp fördelades till forskning, till ideella organisatio- ner, varav avsåg verksamhetsstöd, och till offentlig och privat verksamhet. Vidare beslutade rådet att avsätta i verksamhetsstöd till vittnesstödsverksamhet och till ett pilotprojekt avseende rättegångsskola. Jag har gjort egna beräkningar av fondens fördelning av medel efter de kategorier som följer av förordningen om brottsofferfond. Dessa stämmer i allt väsentligt med be- räkningar så som de redovisas i årsredovisningen. Medel som fördelats till forskning avser både nystartade forsk- ningsprojekt, som beviljats , och fortsättningsanslag som utgått med . Forskningsprojekten avser t.ex. områden som behandlar barn som utsatts för brott och sexuella övergrepp, olika konstruktioner av offerbegreppet och en uppfölj- ning och fördjupning av omfångsundersökningen Slagen . Tre forskningsprojekt avser brott mot barn och ungdomar som har fått i bidrag, fyra projekt avser våld mot kvinnor och har fått i bidrag samt ett projekt om hatbrott som har beviljats . De övriga 15 forskningsprojekten till- delades . De ideella föreningarna har beviljats för rekry- tering och utbildning av stödpersoner, vittnesstöd och jourkvinnor. Brottsofferjourerna har erhållit , kvinnojourerna och föreningar mot sexuella övergrepp . Utbildning- arna avser såväl nya stödpersoner, vittnesstöd och jourkvinnor som fortbildning av dem som redan arbetar inom jourerna. Vissa har sökt medel för gemensam utbildning för stödpersoner och vittnes- stöd. Medel har också beviljats för samordning av vittnesstödsverk- samheten. För informationsmaterial och –kampanjer beviljades nästan . Kvinno- och tjejjourerna beviljades av dessa medel, varav hälften gick till för kvinno- och tjejjourer i (ROKS). Medlen används till att trycka informationsfoldrar och broschyrer för att sprida information om jourernas verksamhet, till riktade informationssatsningar mot exempelvis gymnasister om våld i nära relationer eller arrangemang för att uppmärksamma den och brottsofferfondens nuvarande verksamhet och har beviljats för ett filmprojekt som skall uppmärksamma barn som bevittnat våld i hemmet. Två teaterprojekt vilka båda handlar om sexuella övergrepp mot barn har beviljats vardera. Försöks- och utvecklingsverksamheten består i huvudsak av olika slag av stödgrupper och självhjälpsgrupper där brottsoffret bear- betar sin upplevelse genom exempelvis bildterapi eller massage. Medlen används även för utbildning av tjejer i självförsvar samt semestervistelse för kvinnor vilka i huvudsak bor i skyddat boende. Totalt beviljades till ideella föreningar och offentlig verksamhet. Kvinno- och tjejjourerna har tillsammans med före- ningar mot sexuella övergrepp beviljats .