sou · GSB360 · 2005-01-01 00:00:00 — Sammanfattningsvis föreslår utredningen att den nuvarande för- ordningen för EU/(SFS 1992:816, med ändring SFS 2000:86) även ska gälla för det föreslagna EU/med följande tillägg av uppgifter: ansvara för samordningen av NCP-verksamheten för att säker- ställa informationsutbytet mellan berörda parter och se till att organisationen fungerar i alla delområden. Arbetet ska ske i samråd med huvudansvariga myndigheter, fungera som samordnande resurs för berörda myndigheters arbete med ramprogrammet, fastställa vissa regler för huvudansvariga myndigheter avseende NCP-arbetet utgående från av Kommissionen och regeringen fastställda generella regler träffa överenskommelser med huvudansvariga myndigheter om NCP-arbetet aktivt verka för att öka antalet svenska experter i ramprogram- mets utvärderingspaneler och för fler nationella experter i Kommissionens generaldirektorat för forskning. Förslag till ny nationell organisation Utredningen anser att nuvarande personal vid Rådet bör överföras till EU/. Utredningen menar att minst samma personalstyrka kommer att behövas , trots att NCP-uppdraget delvis införlivas med verksamheten i de forsk- ningsfinansierande myndigheterna. Utrednings- och analysverk- samheten kräver större resurser än liksom samordningsfunk- tionen och ett proaktivt arbete för att främja ökat deltagande bland företag och andra. Ett ytterligare skäl som talar för att behålla minst nuvarande dimensionering av personal, är att sjunde rampro- grammet kommer att bli betydligt större och mer omfattande och komplext än tidigare program. Sannolikt kommer det att medföra en större arbetsbelastning på deltagarna i ramprogrammen i form av koordination och administration av projekt, nätverk, plattformar och ERA-NET. Det talar för att informations- och utbildningsin- satser samt rådgivning, bl.a. juridisk rådgivning, torde bli ett om- fattande uppdrag för organisationen. 7.1Verksamhetsform för EU/ Utredningen har övervägt flera alternativa verksamhetsformer för det föreslagna EU/. Mot bakgrund av att univer- sitet och högskolor byggt upp en egen kompetens i form av lokala EU/vore en tänkbar lösning att avskaffa den na- organisationen och helt bygga på lokal kompetens. Ett an- nat övervägande har varit att behålla denna service på nationell nivå men att dela upp verksamheten på respektive ansvarig forskningsfi- nansierande myndighet. Det är emellertid utredningens bestämda uppfattning att det även fortsättningsvis behövs en servicefunktion på nationell nivå samlad i en organisation för att informera, ge råd och utbilda svenska deltagare i ramprogrammen. Även för statistisk uppfölj- ning och analys krävs en samlad analysfunktion. Modellen med en organisation för information, rådgivning och analys på nationell nivå rymmer i sig olika möjligheter som utredningen övervägt. Man kan här tänka sig associationsformer som stiftelse eller aktiebolag. Det är också tänkbart att dessa tjänster tillhandahålls på en mark- nad bestående av flera privata aktörer. Utredningen har dock inte sett dessa som realistiska lösningar för att skapa en tillräckligt stark nationell organisation med inbördes samspel mellan förhandlande Förslag till ny nationell organisation (policyskapande) funktioner, service och analys samt forsknings- utförare. Det nuvarande EU/är en nämndmyndighet vilket in- nebär att ledamöterna i genom kollektivt beslutsfattande är myndighetens chef. Rådet ansvarar för verksamheten inför reger- ingen. Rådet har tillsatt en kanslichef för att sköta den dagliga verksamheten. Nämndmyndighetsformen används endast undan- tagsvis inom statsförvaltningen. Den kännetecknas av ett begränsat ansvarsområde, en liten organisation och en kollektiv beslutsform. Uppgifterna är ofta reglerade i lag eller förordning. Formen har tillämpats i fall där uppgifterna är olämpliga att hantera inom en annan organisationsform. Forskningsråden var tidigare organiserade som rådsmyndigheter för att särskilja de vetenskapliga prioriteringarna från de politiska. har givits en annan organisation med en gene- raldirektör för sin ledning som nämndstrukturen behål- lits för de vetenskapliga bedömningarna. Frågan om verksamhetsform för EU/bör även ses i ett bredare förvaltningspolitiskt sammanhang. I den förvalt- ningspolitiska propositionen gav regeringen uttryck för att nämndmyndigheter endast undantagsvis ska förekomma. Reger- ingen menade att en omprövning av verksamhetsformen för redan existerande myndigheter fick ske successivt i samband med översyn av respektive verksamheter. Betänkandet Från verksförordning till myndighetsförordning ger uttryck för samma ståndpunkt; nämndmyndigheter ska användas undantagsvis och då endast när kollektivt beslutsfattande är nödvändigt för den aktuella verksamheten.53 Utredningen finner inga skäl för att ge det föreslagna EU/FoU- sekretariatet status som nämndmyndighet. Verksamhetens innehåll är inte reglerad i lag eller förordning. Sekretariatet kommer inte heller att ha en väsentlig myndighetsutövande funktion, dvs. fatta beslut som gäller enskilda individer eller organisationer. Uppgif- terna är primärt information, rådgivning och analys. Det är emel- lertid utredningens uppfattning att dessa tjänster, som i princip är kostnadsfria för mottagaren, ska tillhandahållas av en statlig myn- dighet. 53 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136. Betänkande av Utredningen om en översyn av verksförordningen Från verksförordning till myndighetsförordning, SOU 2004:23. Förslag till ny nationell organisation Utredningen har därvid övervägt två alternativ. Det första byg- ger på att service- och analysfunktionerna integreras i en annan större myndighet eller i . Det andra alternativet är att verksamheten bedrivs som självständig myndighet som leds av en myndighetschef. Vi har prövat dessa båda modeller mot följande kriterier. Den tänkta organisationen ska ha: kompetens både när det gäller nationell forskningsorganisation och EU-forskning förutsättningar för ett bra samspel med forskningsfinansiärer, regeringskansli, lärosäten, forskningsinstitut och näringslivets organisationer etablerad stark ställning i det svenska myndighetssystemet inom forskningsområdet. 7.2Integration av EU/i annan myndighet Utredningen har övervägt frågan om integration för det tänkta EU/i en annan större myndighet eller i reger- ingskansliet. Flera myndigheter är här möjliga men Vetenskapsrå- det eller torde ligga närmast till hands. Mot bakgrund av att är den forskningsfinansierande myndighet vars ansvarsområde har den största kopplingen till EU:s ramprogram ter det sig naturligt att i första hand överväga en koppling till . och Formas har starka berör- ingspunkter med delar av ramprogrammet men både med hänsyn till ramprogrammets innehåll samt företags- och teknikutveck- lingskontakterna ligger närmast till hands. Den för- väntade utvecklingen med ett troligt europeiskt forskningsråd (ERC) ger en ökad roll men det förändrar inte den övergripande bilden. Utredningen har också avvisat alternativet att förlägga EU/FoU- sekretariatets verksamhet till . Specifik informa- tion om viss forskning och allmän rådgivning är en uppgift som är artfrämmande för . Chefstjänstemän inom reger- ingskansliet har vid utredningens kontakter markerat tveksamhet till att integrera särorganisationer, permanenta kommittéer etc. av det slag det här är fråga om i den i övrigt politiska verksamheten. EU/föreslås få en självständig ställning inom . Den självständiga ställningen bör markeras genom att Förslag till ny nationell organisation Sekretariatet får en egen budgetpost i regleringsbrevet, en egen instruktion och en egen styrelse / styrgrupp som tillsätts av . Uppdraget bör även preciseras i in- struktion. Ledamöterna i styrgruppen bör hämtas från de forsk- ningsfinansierande myndigheterna och från avnämarna. Ytterligare ett skäl för att integrera EU/i är att skapa en närmare koppling mellan den nationella forskningsfinansieringen och arbetet med EU:s ramprogram. Ut- redningen menar att denna organisatoriska förändring bör bidra till att den verksamhet som bedrivs inom Rådet tydligare kommer att uppfattas som en integrerad del av det nationella forskningsfi- nansieringssystemet. Det nuvarande EU/har haft en mer perifer roll i detta system. är en erkänd forsk- ningsfinansiär med hög legitimitet. Ett Sekretariatet integrerat i skulle därmed uppfattas som en tung aktör i det svenska forskningssystemet. Förslaget innebär även vissa förenklingar mot nuvarande ordning genom att Sekretariatets administration integreras med administration. Små myndigheter bär ofta en opro- portionerligt stor administration genom att de åläggs samma upp- gifter som stora myndigheter. Det handlar om bestämmelser för diarieföring, arkivering, bokföring, verksamhetsplanering, årsredo- visningar, upprättande av jämställdhetsplaner, mångfaldsplaner, åtgärder mot sexuella trakasserier etc. En integration medför även att Sekretariatet får del av ett kompetent datorstöd inom . En annan fördel är att kan erbjuda en bredare miljö med analytisk kompetens och överblick över innova- tionsforskning och företagens forskningsbehov och kapacitet. Det medför att fördjupade studier som görs inom Sekretariatet kan sättas in i ett större sammanhang och att resultat och rekommen- dationer lättare kan spridas till olika mottagare. Förslaget under- lättar också personalrörligheten. kan även erbjuda en miljö där det finns vetenskaplig teknisk kompetens och informationsfunktioner mot forskare, in- stitut och företag, informationskompetens, automatisk tillgång till projekthanteringssystem, dagliga diskussioner med kollegor om möjligheterna till motfinansiering i praktiken, för och nackdelar med föreslagna instrument i kommande ramprogram, möjligheter att planera för samverkan mellan nationella program och rampro- grammen. I miljön finns även egen erfarenhet av att driva egna EU- projekt och ERA-NET. Förslag till ny nationell organisation Att knyta en övergripande funktion till en myndighet med ett mer begränsat ansvarsområde kan givetvis innebära att vissa del- uppgifter försummas eller att andra aktörers berättigade krav på insyn och inflytande begränsas. Det skulle också kunna hävdas att förslaget innebär en återgång till en tidigare modell som tillämpades för EU/. Utredningen vill dock hävda, dels att den nya mer sammanhållna organisationen för forskningsfinansiering gör en integration natur- lig, dels att markeringen av relativa obero- ende kommer tillrätta med nämnda problem. Arbetsuppgifterna för sekretariatet är vidare förändrade i förhållande till rådet, liksom är en annan myndighet med ett mer renodlat forsk- nings- och innovationsuppdrag än tidigare . 7.3EU/som självständig myndighet Det andra alternativet som utredningen övervägt är att EU/FoU- sekretariatet etableras som självständig myndighet. Alternativet innebär att Sekretariatet som sådan ska ha samma uppgifter som beskrivits ovan. Den föreslagna myndigheten ska ledas av en chef som sköter den löpande verksamheten och ansvarar för verksam- heten inför regeringen. Vid sidan av myndighetschefen ska det fin- nas ett råd som rådgivande organ till myndighetschefen. Reger- ingen utser myndighetschef och ledamöter i rådet. Myndighetens chef ska ingå i rådet och vara dess ordförande. Utredningen ansluter sig med detta förslag till den modell som benämns Myndighet som leds av en myndighetschef i betänkan- det Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23). Denna myndighetsform är inte helt ny men brukar vanli- gen benämnas enrådighetsverk. Enligt den förvaltningspolitiska propositionen bör denna ledningsform övervägas där det finns be- hov av en mer direkt och tydlig styrning av myndigheten och där politiska beslut måste genomföras utan fördröjning. Organisa- tionsformen bedöms som effektiv med klara ansvarsförhållanden. Utredningen anser också att denna lösning skulle skapa en starkare myndighet än den nuvarande. Även i övrigt bör myndighetens möjlighet att vara en samrådspart och att i viss utsträckning ge an- visningar till andra myndigheter när det gäller arbetet med EU- forskningsfrågorna tydliggöras i myndighetens instruktion. Förslag till ny nationell organisation Utredningen menar, att ett skäl för verksamhetsformen själv- ständig myndighet, är att EU/skulle kunna ar- beta nära och snabbt genomföra nödvändiga åt- gärder för att främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utvecklingsarbete. Verksamhetsformen skulle med- föra att EU/även kunde tillhandahålla sekretari- atsfunktion för olika nationella samrådsgrupper på uppdrag av re- geringen. Ett annat argument är att verksamheten kan uppfattas som neutral av aktörer inom alla forskningsområden. Det kan fin- nas en risk att ett inom uppfattas som att verksamheten endast berör forskning relaterad till innovation. Utredningen har även övervägt en möjlig kompromiss mellan alternativen ett sekretariat integrerat i eller ett sekreta- riat som självständig myndighet. Den lösningen innebär att sekre- tariatet som självständig myndighet ges en värdmyndighet, i detta fall . Förslaget innebär att den lilla myndigheten ges en större miljö genom värdmyndigheten. medför denna konstruktion ofta oklara ansvarsförhållanden mellan de båda myn- digheterna. Detta är ett konstaterande som även görs i utredningen verksförordning till myndighetsförordning, (SOU 2004:23). Vi vill mot den bakgrunden inte föreslå en sådan lösning. Det återstår då för utredningen att väga alternativen integration i eller självständig myndighet mot varandra. Båda för- slagen har sina fördelar men också vissa nackdelar. För en integre- rad lösning talar samspelet med en av de tyngsta aktörerna i syste- met. kan erbjuda kompetens och ett kontaktnät av företag och branschorganisationer. För en självständig myndighet talar balans och liten obyråkratisk organisation. Mot talar att en liten myndighet kan bli en svag länk i det nationella systemet för forskningsfinansiering med bristande förankring i forskarsamhället och näringslivets organisationer. Det senare är, enligt utredningen, ett tungt skäl emot modellen med en självständig myndighet. Utredningen upplever det nuvarande EU/som en svag myndighet i den meningen att den inte kan utöva något väsentligt tryck på andra aktörer i systemet och främst sysslar med information, som i och för sig felaktigt betrak- tas som en mindre tung uppgift. För att genomföra uppgiften att informera krävs en betydande legitimitet för organisationen som sådan grundad på gedigna kunskaper om forskningssystemet, dess nationella finansiering och inte minst egna resurser för att stötta initiativ av olika slag. Om lösningen med en självständig myndighet Förslag till ny nationell organisation skall bibehållas förutsätter det enligt utredningens uppfattning att denna myndighet ges ett väsentligt tyngre mandat än nuvarande organisation i relation till forskningsfinansierande och utförande myndigheter. Utredningen har funnit, mot bakgrund av de kriterier som angi- vits ovan, att flera skäl talar för den integrerade lösningen, dvs. ett EU/som en del av . Denna lösning erbjuder kompetens både när det gäller nationell forskningsorgani- sation och EU-forskning. Den ger förutsättningar för ett bra sam- spel med forskningsfinansiärer, regeringskansli, lärosäten, forsk- ningsinstitut och näringslivets organisationer. har en etablerad stark ställning i det svenska myndighetssystemet inom forskning och utveckling. Förutsättningar finns för etablerade kontakter inom . Denna lösning ger även Sek- retariatet en direkt och nära kontakt med ett antal av de NCP-an- svariga som med utredningens förslag kommer att finnas inom . (8) Den svenska närvaron i görs synligare och mer koordinerad. har haft en tjänsteman med ansvar för forsk- ningsfrågor, ett forskningsråd, stationerad vid ständiga representation vid EU. Arbetsuppgifterna har sedan blev medlemsland fokuserats allt mer på lagstiftningsarbetet och samar- betet i medlemsländernas forskningsgrupp. Ingen mer omfattande diskussion har förts rörande arbetsuppgifterna och samspelet med övriga svenska aktörer i . Sedan uppdraget tillkom har blivit medlem av EU och antalet svenska intres- senter i utökats väsentligt utan att någon analys av detta genomförts. Utredningen upplever att de svenska insatserna är bristfälligt samordnade och föreslår att forskningsrådet ges i upp- drag att initiera en diskussion med berörda svenska aktörer i för att åstadkomma en informell överenskommelse om vem som gör vad och hur samarbetet skall utvecklas. Ett närmare samarbete mellan EU/Bryssel- kontor och forskningsrådet i arbetet med främjandefrågor synes ha inletts och utredningen ser det som väsentligt att den resurs som forskningsrådet utgör även framgent utnyttjas för att öka den låga svenska synligheten i . Förslag till ny nationell organisation Utredningen föreslår vidare att det NCP-ansvar som finns vid Brysselkontoret flyttas till ansvarig myndighet i . Bemanningen av Brysselkontoret föreslås bestå av en chef (tidsbe- gränsat flerårigt förordnande) och två handläggare som är utstatio- nerade personer från berörda myndigheter för begränsad tid, för- slagsvis eller . Huvuddelen av medlen för detta bör finnas inom /myndigheten och aktuell myn- dighet står för en mindre del (traktamentskostnader e d). Utstatio- neringen av personal från olika forskningsmyndigheter bör ses som ett sätt att öka kompetensen hos myndigheterna och ge dem möj- lighet att etablera goda kontakter inom kommissionen. Arbetsuppgifterna för Brysselkontoret bör tydliggöras och för- ändras. Uppgiften ska vara att sprida information om svensk forsk- ning till , hjälpa svenska aktörer med kontakter och att i samråd med den svenska representationen arbeta för ökad överblick och koordinering av svenska insatser på plats i . Större vikt bör läggas vid att arrangera svenska manifestationer i och att hjälpa individuella svenska forskare etablera kon- takter inom Kommissionen. En annan uppgift är att på ett tydligare sätt erbjuda svenska delegater lokaler och service för möten i , t.ex. förmöten inför sammanträden i programkommit- téer. Brysselkontorets medverkan i nätverket bör fortsätta som . Behovet av en koordinering av svensk närvaro och lobbyverksamhet har ökat successivt genom att fler och fler aktörer etablerar sig i . Om detta sker utan erforderlig koordinering och samråd kan insatserna motverka sitt syfte. Aktörer från lokala universitet eller branschorganisationer, som utan tillräcklig bak- grund etablerar kontakt med kommissionen kan skapa osäkerhet om svenska positioner och bidra till att bilden av som fragmentiserat och i avsaknad av enhetlig policy stärks. En viktig roll för Brysselkontoret är därför att i samarbete med forsknings- rådet vid den svenska EU-representationen ha kontakt med och skapa överblick över alla organisationer som verkar för att främja svenska intressen i EU:s ramprogram. Åtgärder kan innebära ökad närvaro genom fler svenskar i , också i form av tidsbegränsad utbytestjänstgöring, svenska arrangemang, spridning av informationsmaterial, ökade ekono- miska resurser för utbyte hos svenska myndigheter, tydligare upp- drag till berörda organ samt bättre samverkan mellan berörda in- klusive lärosäten och företag. Förslag till ny nationell organisation Påverkan sker förutom genom information enligt ovan också ge- nom mer informella kontakter med Kommissionen eller via allian- ser med andra intressenter med likartad syn. Sådana kontakter kan äga rum genom olika intressentgrupper i , t.ex. lokala eller regionala intressekontor, branschföreningar, företag m.fl. Dessa kontakter beskrivs ofta med det lätt nedsättande uttrycket lobby- verksamhet. Öppen sådan verksamhet baserad på ett korrekt un- derlag är dock en både legitim och viktig verksamhet. Även sådana kontakter måste således främjas och underlättas av svenska företrä- dare i . Det är också viktigt med ett ökat samråd i all verk- samhet för att befästa och tydliggöra ett enhetligt svenskt age- rande. Samverkan med den svenska representationen bör förstärkas. Den svenska representationen i har initierat ett antal seminarier med medverkan av olika svenska forskningsfinan- sierande myndigheter. Detta är en positiv verksamhet som bör ut- vidgas och återkomma regelbundet. Planering och genomförande av sådana aktiviteter bör kunna åvila EU/Brysselkon- tor i samarbete med representationen och forskningsfinansiärerna. Medel bör finnas för ändamålet hos och be- rörda myndigheter bör förutsättas avsätta resurser för sådan verk- samhet. Den svenska närvaron i är spridd på många lokaliteter. Den svenska representationen vid Square de Meeus är ett givet centrum, som också har fördelen av att ligga nära Generaldirekto- ratet för forskning. EU/Brysselkontor är för närva- rande inhyrt hos det schweiziska forskningsrådskontoret inom gångavstånd från representationen. ITPS-kontor med attaché-verk- samheten finns på 12. Vissa regionala informa- tionskontor, t.ex. North är samlade i en gemensam bygg- nad men på visst avstånd från övriga verksamheter. Den svenska representationen är trångbodd och pågår planering för alternativa lokallösningar. I denna planering bör man ta ett samlat grepp på fler verksamheter i syfte att så långt möjligt åstadkomma ett . Exempelvis bör samlo- kalisering av EU/kontor med representationen övervägas. Detta bör i första hand göras med bibehållandet av kontorets fristående ställning och oberoende. 10Genomförande av utredningens förslag Utredningens förslag bör ses som en helhetslösning för den natio- nella organisationen. Det är emellertid flera av delförslagen som kan genomföras enskilt och utan större omvälvningar av systemet som sådant. De av utredningens förslag som är av mer genomgri- pande karaktär är en förändrad och inrättandet av ett EU/i . Förändringen av NCP-ansvaret för respektive tematiskt område bör ske i en mjuk övergång. Utredningen ser inget skäl för att mitt under pågående sjätte ramprogram ändra de ansvarsförhållanden som finns . De NCP-ansvariga torde vara väl orienterade inom sina respektive uppdrag. En förändring av detta skulle troligen medföra stora effektivitets- och kunskapsförluster. Däremot bör det förändrade ansvaret för NCP-uppdraget till an- svariga myndigheter genomsyra förberedelsearbetet inför sjunde ramprogrammet. Den nya organisationen bör därför läggas fast så snart som innehållet i ramprogrammet börjar bli tydligt. Kostna- derna för att överta NCP-ansvaret bör rymmas inom befintliga budgetramar hos de forskningsfinansierande myndigheterna. Ombildandet av EU/till ett EU/inom bör enligt utredningen ske . Frågan bör kunna behandlas i den kommande forskningsproposi- tionen och ett riksdagsbeslut fattas . Den nya or- ganisationen bör kunna sjösättas . Det skulle ge den nya organisationen förutsättningar att aktivt delta i förberedelserna inför sjunde ramprogrammet. En tidig sjösättning av den nya orga- nisationen ger också och de forsknings- finansierande myndigheterna möjlighet att samarbeta med organi- sationen i dess nya kapacitet inför sjunde ramprogrammet. Utred- ningens förslag innebär att personella resurser och anslag överförs från Rådet till Sekretariatet. Genomförande av utredningens förslag Det blir Sekretariatets uppgift att förändra verksamheten vid Brysselkontoret i enlighet med utredningen förslag. Sekretariatet bör likaså utveckla former för att aktivt främja att fler svenska ex- perter deltar i Kommissionens utvärderingspaneler och att fler svenska tjänstemän arbetar som nationella experter i Kommissio- nen. Även ett särskilt uppdrag till att representera i frågor som rör ett europeiskt forskningsråd (ERC) bör kunna behandlas i samband med forskningspropositionen och ett beslut fattas . bör få detta man- dat från 1juli 2005 för att aktivt kunna delta i förberedelserna inför sjunde ramprogrammet. Detta uppdrag bör rymmas inom Veten- skapsrådets nuvarande budget. En förstärkning av forskningsenheten vid Utbildningsdeparte- mentet torde kunna genomföras utan dröjsmål.