sou · GSB386 · 2005-01-01 00:00:00 — Av den totala konsumtionen av resandeinförd alkohol i ren alkohol utgjorde sprit , vin och starköl . Som framgår av tabell 4.4 svarade resandeinförseln för av den totala alkoholkonsumtionen . I tabell 4.5 redovisas resandeinförseln av sprit, vin och starköl i volymliter av respektive dryck för . In- dexet i den högra kolumnen anger ett värde för respektive månad där 100 är medelvärdet för mängden införda drycker , mätt i ren alkohol. Den totala införseln varierar kraftigt över året. Införseln var t.ex. drygt 2,5 gånger större än (mätt i ren alkohol). Uppgifter för en- skilda månader är dock behäftade med relativt stora statistiska fel- marginaler och bör därför tolkas med försiktighet. Tabell 4.5 Skattad resandeinförsel av sprit, vin och starköl . I antal tusen volymliter av respektive alkoholdryck. Index: volymliter ren alkohol () i genomsnitt =100 4.5Registrerad och oregistrerad alkoholkonsumtion Figur 4.3 visar utvecklingen av den registrerade alkoholkonsum- tionen i , dvs. försäljningen på System- bolaget, restauranger och av folköl (samt mellanöl ) i livsmedelsbutiker. Som lägst har denna legat på och som högst på ren alkohol per invånare . Den högsta siffran, som uppmättes 1976, var resultatet av en mycket kraftig försäljningsökning . SOU 2004:86 Kartläggning av alkoholkonsumtionen för att under de därpå följande fem åren visa en mindre uppgång. Vid tiden för dessa förändringar var konsumtionen av oregistrerad alkohol inte mer omfattande än att förändringar i den registrerade konsumtionen kunde användas som indikator på de faktiska förändringarna. Detta visar inte minst de starka samband som i flera svenska studier framkommit mellan förändringar i den registrerade konsumtionen och i olika alkoholrelaterade skador. Det är emellertid osäkert om de förändringar som ägt rum i den registrerade konsumtionen är en bra indikator på de faktiska förändringarna. sjönk exempelvis den registrerade konsumtionen med ren alkohol (). ökade den oregistrerade konsumtionen med , ren alkohol (m.fl., 2000). Ökningen av den oregi- strerade konsumtionen beräknades således vara större än minsk- ningen av den registrerade och resultatet blev att totalkonsum- tionen hade ökat. Figuren visar vidare att försäljningen ökat för att uppgå nära ren alkohol per invånare . Detta är en ökning jämfört med . uppvisade dock den registrerade konsumtionen en- bart en svag ökning jämfört med () som var resultatet av en fortsatt ökad starköls- (+ ) och vinförsäljning (inklusive starkvin och cider) (+ ) på Systembolaget. Folkölsförsäljningen fortsatte att minska (- 4 pro- cent jfr med ) och spritförsäljningen på Systembolaget sjönk med , speciellt snabbt , efter den danska spritskattesänkningen . Totalt ökade Systembolagets totala försäljning i ren () alkohol per invånare . Detta kan jämföras med ökningen (jämfört med ) och (jämfört med ). Figur 4.3 Registrerad alkoholförsäljning i –2003 omräknad till alkohol per invånare, (Systembolagets försäljning, restaurangförsäljning och försäljning av folköl) I motsats till den registrerade konsumtionen uppvisade den oregistrerade alkoholkonsumtionen en relativt kraftig ökning med , från knappt till jämfört med . Denna ökning förklaras först och främst av en ökad spritinförsel, men också av en ökad smuggling av starköl. Spritsmugglingen sjönk dock, likaså konsumtionen av hem- bränd sprit. (Totalt sett ökade dock spritkonsumtionen med ca 4 pro- cent). – – har den oregistrerade konsumtionen mer än fördubblats och ökat med , . Detta redovisas närmare i tabell 4.6, som också visar utvecklingen av den registrera- de konsumtionen samt Systembolagets försäljning och andel av totalkonsumtionen av alkohol. Noterbart är att Systembolagets andel av totalkonsumtionen ökat något , från ca 48 pro- cent (1996) till . var dock andelen än högre, nämligen . Tabell 4.6 Registrerad, oregistrerad alkoholkonsumtion samt System- bolagets detaljhandel olika år * leveranser till restauranger ingår ej P.g.a. avrundning är summan av delmängderna inte alltid densamma som totalsumman. har stora förändringar ägt rum i de olika grupperna av oregistrerad alkohol. Detta framkommer av tabell 4.7 som redo- visar utvecklingen för samtliga olika delmängder för respektive alkoholdryck. Den hemtillverkade (hem- brända) spriten har sjunkit med , från uppskattnings- vis (0,53) till (0,14) . Den privat införda alkoholen har dock ökat för både vin, sprit och starköl. Även smugglingen av alkoholdrycker uppvisar ökningar och den största ökningen svarar ölet för. När det gäller sprit minskade, som nämndes ovan, smugglingen jämfört med . till perioden har sprit- smugglingen legat ganska stabilt på ca ren alkohol per in- vånare . (Om någon förändring skett mellan och så är det snarare fråga om en liten minskning till ). Tabell 4.7 Den totala alkoholkonsumtionen i åren 1996, 1998, 2000, 2001, 2002 och 2003, uppdelad på alkoholdryck och anskaffningssätt, i liter ren alkohol per invånare P.g.a. avrundning är summan av delmängderna inte alltid densamma som totalsumman. Källor: 1996, 1998: (m.fl., 2000). 2000: Beräkningar av den s.k. KAMEL-gruppen (se Leifman m.fl., 2000). 2001 och 2002: Monitordata (se t.ex. tabell 2.1 i denna rapport). Övriga källor: Systembolaget, . 1 Frågor om smuggling av vin och av starköl ställdes inte 1996 och 1998 men kvantite- terna var med all sannolikhet lägre än de som uppmätts i de tre senare mätningarna. 4.6Konsumtionsutvecklingen fram t.o.m. juni Uppgifter om alkoholkonsumtionen redovisas oftast per kalender- år, exempelvis som konsumtion . De månadsdata som SoRAD samlar in och som utredningen har till förfogande gör det emellertid möjligt att redovisa utvecklingen månad för månad och därmed också under rullande 12-månadersperioder. Med de data som vi har att tillgå kan konsumtionen under 38 sådana 12- månadersperioder redovisas. Den första av dessa täcker och 2004. Utvecklingen under dessa 12-månadersperioder redovisas i tabell 4.8. Av tabellen framgår tydligt att konsumtionen ökat stadigt . uppskattades total- konsumtionen till ca ren alkohol och till . Prognosen är att konsum- tionen kommer att hamna på ca ren alkohol per invånare (se också kapitel 14). Av tabellen framgår också att av den totala ökningen från den första till den senaste 12-månadersperioden svarar den registrerade försäljningen i för (0,ren alkohol), resandeinförseln för (0,) samt smugglingen för (0,ren alkohol). Hemtillverkningen uppvisar små förändringar och ligger till och med något lägre (- ) jämfört med den första 12-månaders- perioden. Tabell 4.8 Skattning av den totala alkoholkonsumtionen i och uppdelad i fyra kategorier, rullande 12-månadersperioder (liter ren [] alkohol per invånare ) Förändring mellan den första och I liter ren alkohol Förändring mellan kalenderår 2002 och kalenderår 2003: I liter ren alkohol Källa: SoRAD. Noterbart är att sedan slutet av ökar inte längre den registrerade alkoholkonsumtionen utan all ökning av totalkonsum- tionen är resultatet av ökad alkoholinförsel. Detta framgår också av tabell 4.9 som visar på utvecklingen för respektive alkoholdryck och olika delmängder halvårsvis . Systembolagets spritförsäljning uppvisar en stor minskning (- ), en nedgång som började då införselkvoten för sprit ökade från 2 till . Även vin- och starkölsförsäljningen på Systembolaget har påverkats av den ökade alkoholinförseln. har försäljningen av dessa drycker ökat kraftigt, för att vara något lägre än . Det är som försäljningen minskat för dessa två drycker medan försäljningen var ungefär densamma som . Tabell 4.9 Den totala alkoholkonsumtionen , 2003 och 2004, uppdelad på alkoholdryck och anskaffningssätt, i liter ren alkohol per invånare + 0 ,11 Restaurangförsäljningen för sprit och vin baseras på helårssiffror 2002 och 2003. Halvårssiffrorna för hembränd sprit, hemtillverkning av vin och öl samt smuggling är mer osäkra p.g.a. stor slumpmässig variation. 5 Om alkohol införd till Som inledningsvis nämndes är den ökade alkoholinförseln en bidragande orsak till att den totala alkoholkonsumtionen i ökat. Om det enbart vore fråga om substitution av alkohol köpt i med alkohol köpt utomlands och införd till så vore det, sett ur ett rent folkhälsoperspektiv, inget problem i sig. Det finns emellertid flera faktorer som talar för att det inte enbart är frågan om substitution utan att den ökade införseln faktiskt driver upp totalkonsumtionen av alkohol. För det första innebär ökade införselkvoter och fri införsel för personligt bruk en betydligt ökad tillgänglighet till alkoholdrycker med klart lägre priser än de svenska. Eftersom det är ställt utom allt tvivel att försäljningen av alkoholdrycker, såsom av många andra varor, påverkas av priset, innebär detta en nettoökning av konsum- tionen. Många väljer därför att inhandla alkoholdrycker i och istället för i . Men det totala inköpet blir där ofta större än om det hade gjorts i . Man får helt enkelt mer alkohol för pengarna vid köp utomlands än i . Vidare är det högst sannolikt att en större lagerhållning och, därmed ökad till- gänglighet i hemmen, vilket blir följden av stora alkoholinköp utomlands, leder till att man dricker mer alkohol än om man hade mindre mängder alkohol hemma, men kanske handlade alkohol- drycker oftare. För det andra bör effekten på totalkonsumtionen av ökad inför- sel vara som tydligast i regioner närmast gränsen till och , där de flesta av utlandsinköpen företas, alltså i , speciellt i . Den skånska införseln av alkohol uppgick till ca ren alkohol per invånare , vilket är ca 2,2 gånger högre än för hela riket och ca 5,4 gånger högre än för norrlandslänen. Men mer intressant är att är det län i som uppvisar den näst högsta totala alkoholkonsumtio- nen. Endast invånarna i dricker mer alkohol. Om alkohol införd till slutet av och var kon- sumtionen i något lägre än riksgenomsnittet. Detta talar för slutsatsen att den ökade införseln i sig bidragit till att totalkon- sumtionen är högre än vad den skulle ha varit med lägre inför- selkvoter och att denna effekt, regionalt sett, avtar med ökat av- stånd till och . För det tredje visade det sig att den kraftigt ökade spritinförseln , med jämfört med , var större än den sammantagna minskningen av övriga delmängder sprit, nämligen Systembolagets och restaurangernas försäljning och försäljningen (bruket) av illegal sprit. Den ökade spritinförseln var, i sin tur, i första hand troligen resultatet av höjd införselkvot (från 2 till ) och skattesänkningen på sprit i den 1oktober . Den ökade införseln försvårar också möjligheterna att bedriva en restriktiv alkoholpolitik. Detta diskuteras ingående i kapitlen 13–14. 5.1Vad är privat införsel och vad är smuggling Som redovisades i kapitel 3 är den avgörande skillnaden mellan om införseln skall betraktas som privat införsel eller smuggling av alkoholdrycker om denna sker i kommersiellt syfte eller inte, dvs. om de införda dryckerna säljs vidare på den illegala marknaden eller om de förs in i landet för personligt bruk. Med personligt bruk av- ses enligt alkohollagen för eget eller familjens bruk eller som gåva till närstående för dennes eller dennes familjs personliga bruk. För att införsel ska utgöra smuggling ska det vara fråga om kommersiell införsel, det vill säga avsedd för försäljning (i ), som rätt till sådan införsel saknas hade ett undantag från om hur mycket alkoholdrycker som resenärer fick föra med sig utan att betala alkoholskatt för de införda mängderna. Dessa inför- selkvoter avskaffades från det blev medlem i EU gradvis, för att vara på samma nivå som gäller i övriga EU-länder. I vilken takt de avskaffades framgår av tabell 5.1. Även –2003, med gradvis ökade in- förselkvoter, var det dock tillåtet för resenärer att föra med sig större mängder alkohol för personligt bruk än vad de gällande in- förselkvoterna tillät. Förutsättningen var dock att svensk skatt skulle betalas för den del som översteg kvoterna. Om alkohol införd till Tabell 5.1 Förändrade införselkvoter . Uppgifterna avser antal liter per resenär vid inresor till från andra EU-länder. Kvoterna anger hur mycket som kan föras in i landet utan att svensk alkoholskatt behöver betalas 1/1 1995- 1 sprit eller 3 starkvin 1/7 2000- 1/1 2001- 1/1 2002- 1/1 2003- 1/1 2004- (indikativ nivå: 10) (indikativ nivå: 20) (indikativ nivå: 90) (indikativ nivå: 110) Vad som kan definieras som privat respektive illegal kommersiell införsel (smuggling) kan således i vissa fall vara svårt att avgöra. Detta gäller också för de riksrepresentativa frågeundersökningar som genomförts där man ställt frågor om personers införsel av alkoholdrycker till från utlandet. I dessa mät- ningar har begreppet resandeinförsel använts (exempelvis i SoRADs månatliga mätningar av den oregistrerade alkoholkonsumtionen, se Leifman & , 2003). Med resandeinförsel avses den mängd alkohol som privatpersoner för in i och som per in- resa understiger de indikativa nivåerna för respektive alkoholdryck. Dessa indikativa nivåer är sprit, starkvin, vin samt starköl. Samma nivåer har således även använts som gräns för högsta tillåtna mängden resandeinförsel då införselkvoterna var lägre än de indikativa nivåerna. var exempelvis den tillåtna kvoten för privatinförsel för sprit (utan att betala svensk alkoholskatt) , men all införsel upp till betraktades som resandeinförsel. Alkoholinförsel som överstiger dessa nivåer har i dessa under- sökningar inte betraktats som resandeinförsel utan snarare som smuggling. Omfattningen av insmugglad alkohol mäts dock i dessa undersökningar genom att respondenten för respektive alkohol- dryck tillfrågas om han/hon köpt al- koholdrycker i som smugglats in i landet. Frågorna föregås av att intervjuaren läser upp vad som här avses med exempelvis smuggelsprit, nämligen sådan sprit som någon eller några personer Om alkohol införd till fört in i i syfte att sälja den vidare för att tjäna pengar. Till dem som uppger att de köpt exempelvis smuggelsprit ställs ytterli- gare frågor om antal gånger man köpt sådan och hur mycket man köpte den senaste gången. gäller således samma regler för införsel av alkoholdrycker till som för övriga EU-länder, dvs. fri införsel av alkoholdrycker för personligt bruk. Den gradvisa ökningen av införselkvoterna har inneburit att tillgänglighet till alkoholdrycker, med lägre priser än de svenska, ökat gradvis, vilket lett till ökad införsel av alkoholdrycker. Detta framgår av tabell 5.2, som redovisar utvecklingen av resandeinförseln . Tabell 5.2 Resandeinförsel av alkohol åren 1993–2003, i liter ren () alkohol per invånare 1KALK:s huvudmaterial insamlat –. 2Monitordata, se t.ex. tabell 2.1. Källa: 1993–1998: (m.fl., 2000). Källa: 2000: (Leifman m.fl., 2000). Summan för varje alkoholsort och totalsumman har beräknats på basis av två decimaler. P.g.a. avrundning är summan av delmängderna inte alltid densamma som totalsumman. De stora regionala skillnaderna i omfattningen av resandeinförseln framkommer av tabell 5.3. Noterbart är dock att skillnaderna minskat jämfört med . av den svenska vuxna befolkningen () bor i . Dessa svarade för av den totala alkoholinförseln. sjönk andelen till . Om alkohol införd till således större i regionerna norr om . Den minsta ökningen, både i procent och i absoluta tal, uppvisade och regionen övriga . Norrlandslänen uppvisade den största procen- tuella ökningen, regionen //den största ökningen i liter ren alkohol. Tabell 5.3 Beräknad total resandeinförsel av alkoholdrycker (sprit, vin, öl) i sju regioner och i hela riket och . Som andel av den totala smugglingen i och i liter ren alkohol per invånare per region. I liter ren alkohol per Summan för varje alkoholsort och totalsumman har beräknats på basis av två decimaler. P.g.a. avrundning är summan av delmängderna inte alltid densamma som totalsumman. I tabell 5.4 visas i vilka länder de införda alkoholdryckerna in- handlades . är det land där mest resandein- förd alkohol inhandlades, följt av . Så var även fallet . Den danska andelen ökade , från . Även den tyska ökade, från . Tre fjärdedelar av den alkohol som fördes in 2003 in- handlades således i något av dessa två länder. Då det gäller vin och starköl var dessa två länder ursprunget för av införseln. För sprit var motsvarande andel , vilket dock var en ökning jämfört med (). spritandel ökade mellan och från och från . När det gäller sprit är andelen relativt hög för övriga EU-länder () samt länder utanför EU (). Om alkohol införd till SOU 2004:86 I ren () Att inköpen av sprit är mer geografiskt spridda beror på att en större andel av spriten, jämfört med vin och starköl, förs in i i samband med flygresor från länder såväl inom som utanför EU. Bilen är annars det dominerande färdmedlet vid införsel av alkohol- drycker (tabell 5.5). Tabell 5.5 På vilket sätt resenärer förde in alkoholdrycker till I ren (100 Övrigt (t.ex. lastbil, cykel) Om alkohol införd till 5.3Om smuggling och vidareförsäljning av alkoholdrycker som Monitormätningarna pågått har, enligt de beräkningar som SoRAD genomfört, smugglingen av alkohol ökat från uppskattningsvis knappt (0,) ren alkohol per invånare till knappt (0,) (se ovan tabell 4.7). Ökningen har fortsatt (se ovan tabell 4.8). Smugglingen domineras av öl och i mindre ut- sträckning av sprit. Vinsmuggling förekommer mer sällan. Hur ut- vecklingen av smugglingen av sprit respektive öl ser ut, mätt i volym- liter, redovisas i tabell 5.6. Omräknat till ren () alkohol var volymen av ölsmuggling mer än dubbelt så hög som spritsmugg- lingen : av den totala smugglingen (0,) svarade öl för (i ren alkohol) och sprit för . Reste- rande utgjordes av vin. Även var volymen ölsmuggling större än volymen av spritsmuggling, men skillnaderna var mindre och var förhållandet det omvända. Tabell 5.6 Köp av smuggelöl respektive smuggelsprit omräknat till antal tusen (*1000) volymliter En betydande andel av alkoholsmugglingen sker, sannolikt, i form av systematisk införsel av relativt små mängder alkohol per inresa köpt i butik i och, framförallt, i . Antalet resor kan dock vara omfattande. Eftersom det rör sig om vidareför- säljning av denna alkohol i är även denna införsel att be- trakta som smuggling. Den mer storskaliga smugglingen förekom- mer givetvis fortfarande, men sannolikt i mindre omfattning . Exakt hur mycket av all den illegala försäljningen som härrör från den mer storskaliga respektive den småskaliga smugg- lingen är oklart. Tullens beslag av stora kvantiteter sprit har dock minskat betydligt och . Om alkohol införd till 5.4Vilka är säljarna av den alkohol som förs in i och var säljs alkoholen och har, i ett pågående projekt, fokuserat på just den illegala alkoholen i , närmare bestämt i . Det huvudsakliga syftet är att beskriva vidareförsäljningen, till bl.a. ungdomar. av den alkohol som förs in i landet. I projektets syften ingår att ge en bild av vem säljaren är, var försäljningen äger rum (brottsplats), samt vilka kvantiteter det rör sig om. Bland annat har man gått igenom samtliga förundersök- ningsprotokoll gällande brotten olovlig försäljning av alkoholdrycker och olovligt innehav av alkoholdrycker . Arbetet är inte avslutat, men vi har fått ta del av en beskriv- ning av säljarna som bygger på genomgången av förundersök- ningarna. Sammantaget rör det sig om 148 förundersökningar och 188 misstänkta personer. Genomgången visade, bl.a., att det ofta rör sig om vidareförsäljning av alkohol som köpts i butik utomlands (exempelvis i ) och som sedan förts in i . Vidare framkom att antalet män vida översteg antalet kvinnor: av alla misstänkta personer var män. Säljarna återfanns i de flesta åldersgrupper, men åldersgruppen 41–50 var vanligast (), följd av 31–40-åringarna (), 51–60-åringarna () och 21–30-åringarna (). av samtliga misstänkta var födda utomlands, medan var födda i . I gruppen utlandsfödda dominerade personer från f.d. (av samtliga misstänkta), följt av (). Mer än var tredje misstänkt () var arbets- lös, följt av förvärvsarbetande (). Tretton procent av de misstänkta var sjukskrivna eller sjukpensionärer, stude- rande och pensionärer. I av de misstänkta fallen såldes alkoholen på gatan och i av fallen i lägen- heter, men det förekom också försäljning i närbutiker (). Den tolkning som kan göras, utifrån vad som fram- kommit i det ovan beskrivna projektet, är att det oftast tycks vara fråga om enskilda personer som genom försäljning av alkohol- drycker tjänar sitt uppehälle eller drygar ut sin hushållskassa. Det rörde sig sällan om större nätverk av personer som jobbade tillsam- mans. Vid samtal med poliser som arbetar med brott mot alkohollagen i har de till utredningen uppgett att en stor del av försälj- ningen, framför allt till ungdomar, sker på så sätt att den som önskar Om alkohol införd till köpa alkohol ringer säljarens mobiltelefonnummer, som sprids bl.a. på skolor, och lämnar sin beställning. De inblandade kommer sedan överens om när och var leverans skall ske, oftast till välkända sam- lingsplatser i , och säljaren levererar därefter alkoholen. I den beskrivna ambulerande försäljningsverksamheten finns det således personer som kör runt i bilar i med olika typer av alkoholdrycker som de sedan efter telefonsamtal levererar till köparna på överenskomna platser. Härutöver förekommer försälj- ning genom s.k. hustomtar, personer som vinner status inom t.ex. bostadsområden genom att sälja alkohol och i närbutiker och genom turisttrafiken med bussar från . Det är vidare vanligt med försäljning och leveranser till arbetsplatser. sakkunnige i utredningen, verksam inom under- rättelsetjänsten, har lämnat en beskrivning av den illegala handeln med alkohol i nordvästra som skiljer sig från vad som fram- kommit genom projektet i och vad polisen i be- rättat. Han har uppgett att hans erfarenhet är att det finns starka nätverk med hårda inre kärnor av personer som har olika uppdrag i sin organisation som ägnar sig åt storskalig smuggling. Dessa har förmågan att bedriva sin kriminella verksamhet i företagsform med finansiärer, inköpare, lagerhållare, transportörer, distributörer och, längst ner i pyramiden, återförsäljarna. Nätverken kan till och från bestå av 50–100 personer men naturligtvis finns det också nätverk av enklare art t.ex. ett antal personer som åker runt och säljer direkt från bilen till hugade spekulanter. Närbutikerna har allt ifrån en säker leverantör till att de i egen regi åker iväg för att hämta hem billig alkohol. Polisens insatser i nordvästra har riktats mot såväl den enkelt organiserade försäljningen från bil, den mer omfattande försäljningen från servicebutikerna som försök att komma åt den storskaliga organiserade kriminaliteten. Den sakkun- niges uppfattning är att många av dagens aktörer känner varandra och vid behov kan samverka för att tjäna pengar och därför skiftar också storleken på nätverken. De har en stark förankring i den kriminella världen, känner rätt personer, har en ganska stark kapitalsituation, som har byggts upp under flera års smuggling och jobbar ensamma eller, vid behov, i nätverk. En översiktlig genomgång av tullens förundersökningar i och –2004 visar också att det ibland rör sig om stora mängder insmugglad alkohol som har områden i mellersta och till och med ibland norra som slutdestination. Av denna genomgång framgår också att även personer som inte är Om alkohol införd till bosatta i för in stora mängder alkohol. Av de beslag som gjorts –2004 i avser ca sprit, vin och starköl. I har beslagen avsett sprit, vin och starköl. Utöver dessa beslag har totalt 96-procentig sprit tagits i beslag. Det har också vid enstaka tillfällen förekommit mycket stora beslag av alkohol, således har sprit tagits i beslag, vid ett annat tillfälle vin och starköl. Vad som är att betrakta som storskalig och småskalig, respektive organiserad och icke-organiserad, smuggling är till viss del god- tyckligt. Att det förekommer organiserad smuggling i större skala står dock klart.