sou · GSB3136d2 · 2005-01-01 00:00:00 — I andra länder anses fjärrvärmeföretag tillhandahålla offentliga tjänster och är därmed inte tillåtna att göra någon vinst. Fjärrvärmens ställning och reglering i två f.d. planekonomier Värmemarknaden reformerades 1998 och fjärrvärmenäten är nu öppna för alla som vill ha fjärrvärme. I och med reformen har stora kraftvärmeverk privatiserats eller håller på att privatiseras. I är produktion och nät delad. Produktionen ägs av . () medan nätbolaget (SPEC) är samhällsägt. I upplever fjärrvärmen en relativt stark konkurrens från naturgas som det av historiska skäl finns möjlighet att använda sig av. av värmeförsörjningen i sker genom fjärrvärme. Naturgasen står för av värmeförsörj- ningen och individuell koleldning för . Konkurrens- situationen gentemot gasen är reell genom att lägenhetsinnehavarna i flerbostadshus har möjlighet till individuell gaseldning. Gasen tar numera marknadsandelar från fjärrvärmen. Det kan förekomma att det föreskrivs att ett visst område skall försörjas genom en viss värmeform, t.ex. fjärrvärme. Med detta följer en anslutningsskyl- dighet för konsumenten och ett anslutningstvång för leverantören. De stora distributionsföretagen ägs av i huvudsak kommunerna eller av privata investerare. De mellanstora företagen är delvis av kommunägda och delvis privatägda medan de minsta företagen har ett mixat ägande. baserades fjärrvärmetarifferna inte på värmekonsum- tionen. Fjärrvärmekonusmenterna betalade därmed endast omkring 10–av kostnaderna medan resten subventionerades av stat och kommun. Den nya energilagen innebär att fjärrvärmetarifferna ska täcka skäliga kostnader (justified costs) för verksamheten samt skydda konsumenterna mot för snabba och oskäliga prishöjningar. Tarifferna är tudelade vilket innebär att olika tariffer gäller för pro- duktions respektive distributionsledet. Tarifferna bestäms av () enligt en relativt komplicerad beräkningsmodell. Modellen ger möjlighet att ta hänsyn till bl.a. effektivitets- och investeringsförhållanden. Den tariff som URE beslutar att producent resp. distributör får ta ut vid försäljning av fjärrvärme kan bestämmas till ett positivt eller ett negativt tal i för- 16 Avsnittet bygger på uppgifter från studiebesök vid EW S. A (fjärrvärme- nätbolag) . hållande till vad som gällde under föregående år, dvs. den kan inne- bära såväl en höjning som en sänkning. Om konsumenten/kunden av fjärrvärme inte är nöjd så kan vederbörande klaga, men inte påverka sin situation. Vill kunden på- verka sin situation så är den bästa metoden att gå över till annat uppvärmningsalternativ. av hushållen i får sin värme från ett fjärrvärmesystem. Den totala kapaciteten i landets fjärrvärme- system är 10500 MW och den totala längden på distributionsnäten uppgår till . Värmedistributionsföretagen i sysselsätter ungefär 7600 personer och mer än 1,5 miljoner hushåll får sin värme från deras produktion. av den producerade värmen i fjärrvärmesystemen går till flerbostads- hus. har regering och parlamentet i initierat poli- cyreformer inom energisektorn. Den viktigaste reformen har varit övergången till marknadsekonomi och omstruktureringen av de legala och institutionella systemen. Den grundläggande regleringen av energisektorn har redan an- tagits. antogs en reviderad energilag. Lagen anger bland annat de grundläggande principerna för energisektorns utveckling, prissättning och statlig kontroll. Lagen anger också hur nationella energistrategi bör utvecklas och uppnås. Den tredje ver- sionen av den nationella energistrategin antogs . Ett antal strategiska mål har också satts upp för energisektorn i . Målsättningen för fjärrvärmesektorn är en ökad effektivi- tet i fjärrvärmesystemen. Parlamentet har även antagit fem sektorsspecifika lagar inom energiområdet. En av dessa är Lagen om värmesektorn som trädde i kraft . (Övriga sektorsspecifika lagar är Lagen om elektricitet, Lagen om Naturgas, Lagen om kärnkraft, Lagen om statliga oljereserver och oljeprodukter.) De sektorsspecifika lagarna reglerar de specifika förhållandena inom de olika sektorerna samt förhållandet mellan företag och kunder. Lagarna åtföljs av ett antal 17 IEA konferens i , , District Heating Policy in Transition Economies, förordningar vars syften är att lägga fast olika regleringar, bestäm- melser och normer i detalj. Parallellt med utvecklingen av den legala grunden har en om- strukturering av energisektorn ägt rum . Det tidi- gare el- och fjärrvärmemonopolet JSC Lietuvos Energija om- organiserades genom att fjärrvärmerörelsen separerades och delades upp i sex regionala bolag som flyttades ut på kommunerna. Tidi- gare ingick alltså alla fjärrvärmesystem i ett enda statligt bolag eller verk. De efterföljande åren efter separationen delades de regionala värmedistributionsföretagen upp i lokala företag och åter- stod bara ett regionalt bolag i . 13 värmedistributions- företag har också hyrts ut till privata företag. I enlighet med den nya Värmelagen ska beslut om värmesektorns utveckling baseras på tre kriteria. Effektivitet i produktion, trans- mission och distribution av värme, säkerhet och pålitlighet av fjärr- värmeleveranser, överensstämmelse med miljömässiga krav. Värme och hetvatten produktion baseras på konkurrens mellan värmeproducenter och kommunerna gynnar konkurrens genom underhåll och skötsel av värme och hetvattensystem. Kommunerna ska driva värmesektorn i överenstämmelse med de särskilda kom- munala värmeplanerna, vars främsta målsättning är att vara i över- ensstämmelse med den nationella energistrategin samt att konsu- menternas efterfrågan på värme ska tillfredsställas till lägsta kost- nad. Fjärrvärmens ägande och legala situation i USA18 Det finns ingen federal lag som styr fjärrvärmen i . Fjärrvärme har ansetts utgöra ett naturligt monopol och därför sorterats under samma typ av regleringar som andra nätverkstjänster. För att skydda mot missbruk och oskälig prisättning har två reglerings- modeller utvecklats. Antingen kontrolleras nyttigheten genom offentligt ägande på eller federal nivå eller så tillåts nyttigheten fungera som ett privat företag, vanligtvis aktiebolag, men då med en strikt och vanligtvis statlig reglering. Fjärrvärmesystem har växt fram under båda dessa modeller. I de stora städerna i östra (, och ) har systemen ofta varit en del av det lokala privatägda och reglerade 18 Avsnittet bygger på Gochenour, C. (2001) samt referat från intervju med 2004-03- 02. I stora drag innebar regleringen att priserna fick sättas så att aktieägarna kunde ges en skälig vinst. Vinsten baserades på det investerade kapitalet i systemet, rate base. Investeringar utöver den s.k. rate base var tvunget att motiveras med att de skulle resultera i lägre drifkostnader och förbättrad service till kunderna. Detta för att förhindra att pris urgröpning och omotiverad expan- sion av systemet. Regleringen fungerande någorlunda väl medan systemen fort- farande var unga och fortfarande expanderade. Men regleringen har sannolikt inte varit tillräckligt flexibel för att ta hänsyn till föränd- rade villkor och uppmuntra till teknisk utveckling vilket lett till föråldrade och tekniskt ineffektiva system. Omregleringen av gas och elmarknaden fick dock en viss in- verkan på fjärrvärme- och fjärrkylasystemen. var systemen i huvudsak ägda av stora lokala samhällsnyttiga elbolag, som an- tingen var offentligt ägda eller ägda av privata reglerade företag. Några av dessa äger fortfarande sina system och ser dem som möj- ligheter att behålla sina kunder gentemot konkurrerande el och gasdistributörer, men i de flesta fall har elbolagen sålt sina fjärr- värme- och fjärrkylasystemen till oberoende vinstdrivande företag. Båda dessa utvecklingar har lett till nytt intresse för fjärrvärme och en effektivisering av systemen. Förekomsten av privata ägande har också inneburit en avsevärd återhämtning av industrin. I vissa fall har de nya ägarna lyckats förhandla med den lokala regleraren om att häva eller lätta på den rådande prisregleringen. Huvudargu- mentet här är att förekomsten av konrkurrenskraftiga individuella uppvärmningssystem förhindrar monopolprissättning. En vanlig variant är att fjärrvärmeföretaget får någon form av franchise med rättighet att ha fjärrvärmeledningar i gatan (servi- tut). För denna rättighet betala fjärrvärmeföretaget en avgift till staden. Avgiften kan vara en fast avgift, överenskommen eller baserad på en procentsats av omsättning eller vinst. Avgiften innebär emellertid inte att fjärrvärmeföretaget fått monopol på fjärrvärme i området. Det finns ingen anslutningsplikt till fjärrvärme men ej heller tvång för fjärrvärmeföretaget att leverera värme även om fjärrvärme finns i området. I många fall är det möjligt att lämna fjärrvärmen. Uppsägningstiden varierar då mellan 30–. I andra fall finns ett långtidskontrakt. Fjärrkyla baseras emellertid ofta långsiktiga kontrakt . Detta är ett önskemål från Fjärrvärmekontrakten arkiveras ofta hos en Public Utility Commission eller motsvarande översynsmyndighet. De flesta kunderna utgörs av kommersiella fastigheter. I städer som , på , finns dock ett stort antal bostads- fastigheter som är anslutna till fjärrvärme. Genom att flertalet kunder är kommersiella företag finns det en stor förståelse för centraliserad produktion i ett fjärrvärmeföretag. Det finns olika företagsmodeller beroende på lokala förut- sättningar. Vanligtvis är det samma ägare av både nät och produk- tion. Det finns såväl privata som offentligt ägda fjärrvärmeföretag. En del av de offentligt ägda företagen ses som ineffektiva och har dåligt rykte hos kunderna. Företagen är kommunala eller privata. De privata kan vara av typ For Profit eller Non Profit. De har alla en avkastningsbegränsning på i allmänhet ca 11–(assets). Den verkliga avkastningen är emellertid i många fjärrvärmeföretag för låg. Detta innebär att ägarna får tillskjuta kapital för att före- taget skall kunna genomföra större investeringar. District Energy är ett Non Profit företag.Staden äger ingenting av företaget men tillsätter 3 ledamöter av 7 i företagsstyrelsen. Konsumenterna tillsätter 3 ledamöter. Den sjunde ledamoten är en expert som kan vara t.ex. en professor från ett universitet. Konsumentrepresentanterna väljs i allmänna val bland kunderna (fastighetsägarna) på förslag till fjärrvärmeföre- taget från olika kundgrupper. Ofta sitter en hyresgäst i styrelsen. Företaget har en form utav franchise med staden och betalar t.ex. fjärrvärmeföretaget av omsättningen i avgift till staden vilket är högt. Fjärrvärmen slåss ofta mot naturgasen. Konkurrensen är hård om varje kund. Naturgasen har en dominerande ställning i . Det finns ca 5 olika kundkategorier. Inom samma kundkategori är gaspriset samma. Genom att emissioner från små pannor är oregle- rade blir konkurrensen hård. I nordöstra kommer konkur- rensen från individuell uppvärmning med olja och naturgas som har marknadsandel vardera. I konkurrerar fjärrvär- men mot naturgas och el. Gaspriset har ökat dramatiskt varför intresset för fjärrvärme växt. Det är vanligt med olika fjärrvärmepriser och kontrakt. Kon- traktet kan vara long-term t.ex. på 10–med index. Bränsle- priset har dock direkt genomslag på fjärrvärmepriset. En annan modell är ett konsortium av kunder som gör ekonomiska analyser och fastlägger priset. En tredje modell kan vara att en Public Utility Commission som fastlägger priset. Genom att konkurrensen är så hård från alternativen till fjärrvärme upplevs det nuvarande pris- regleringssystemet som helt obehövligt. På marknaden finns ett otal alternativ till fjärrvärme. I en del kommuner finns en Public Utility Commission där före- tagets underlag granskas. Det finns vissa möjligheter till revision. Vid avslag finns det inga möjligheter att höja fjärrvärmepriset. Ett höjt eller sänkt bränslepris slår dock automatiskt igenom. En hyresgäst måste enligt sitt hyreskontrakt då med automatik betala ett höjt fjärrvärmepris. I beviljar eller avslår stadsfullmäk- tige prishöjningar. Om Stadsfullmäktige beviljar en prishöjning kan kunderna alltid klaga hos sin lokala politiker i Stadsfullmäktige. Detta är effektivt och medför ett högt politikertryck. Jämförelse av öst- och västeuropeiska fjärrvärmesystem I huvudsak offentligt men privata inslag Två eller flerdelad företagsstruktur. Kraftvärme ofta i eget företag ofta i egna bolag. För det mesta hanterade som naturliga Mot kostnadsbaserade tariffer, men Produktion, transmission och distribution vanligtvis i ett företag. Fjärrvärme och elproduktion ofta i samma företag hanterad som naturligt monopol. Tvådelad och kostnadsbaserad. Källa: Gochenour, C. (2001). Olika länder har valt olika former för att reglera fjärrvärmeverk- samhet. I många länder betraktas fjärrvärme som ett naturligt monopol och fjärrvärmeföretagen får inte gå med vinst. Priserna bestäms av en statlig myndighet eller av kommunen. Detta är en vanlig modell i de f.d. planekonomierna men den finns även I andra länder, exempelvis i , kan fjärrvärmeföretag tillåtas göra vinst men storleken på denna och även de priser fjärr- värmeföretagen tar ut måste ofta godkännas av någon myndighet.. Ett annat alternativ är en s k avkastningsreglering. Det finns även länder där fjärrvärme inte regleras annat än genom den nationella konkurrenslagstiftningen, t.ex. i , , , eller . I dessa länder kan fjärrvärme- företagen ta ut vilka priser de vill och det kan vara svårt att pröva om detta pris är skäligt. En viktig skillnad mellan och dessa länder är emellertid att konkurrerande alternativ till fjärrvärme inte skattas bort i omvärlden (inte beskattas på samma sätt). Det finns ofta en hård konkurrens mellan individuell uppvärmning med t.ex. naturgas eller el och fjärrvärme. Den s.k. gröna skatte- växlingen i har genom upprepade höjda energi och kol- dioxidskatter på villaolja och höjd elskatt för individuell uppvärm- ning försämrat konkurrensen mellan individuell uppvärmning och fjärrvärme. Det finns även olika modeller för hur verksamheten bedrivs. I och har vanligtvis både produktion, transmission och distribution bedrivits i samma företag medan verksamheten i de f.d. planekonomierna vanligen varit uppdelat på två eller flera företag. & , S. (2003), Fjärrvärme i : En analys av ägande, jämställdhet, priser och lönsamhet i svenska fjärrvärmeföretag med vissa internationella utblickar, , . Euroheat & (2003a), District Heat in Europe – Country by Country/ 2003 Survey, Euroheat & , . Euroheat & (2003b), Findings of the DHC sector – challenges and opportunities in CEE countries, part of the OPET CHP/DHC cluster project financed under FP5, . Euroheat & : The Heating, District Cooling and Combined Heat and , hemsida: . Gochenour, C (2001), District Energy Trends, Issues, and Opportunities: The Role of the , Worldbank technical paper no. District Heating Policy in Transition Econo- mies 23–, workshopdetail.asp?id=182, . Intervju , med International District Energy Associa- tion () som är branschorganisationen för fjärrvärme, fjärrkyla och kraftvärme i . Statskontoret (2003), Effektivare tillsyn över energimarknaderna, rapport 2003:27. Studiebesök , Centralkommunernas Transmissionsselskab I/S och Energitilsynet, . Studiebesök , EW S.A samt möte med SPEC (fjärrvärmenätbolag) och URE (Energireglerings- myndigheten), . Studiebesök , samt möte med , Handels- och industriministeriet, Kon- kurrensverket och , . (2003), The Position of District Heating in the World and the Corresponding Use of Renewables, , ogy, , . 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital- TV. 40.Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. 42.Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. 43.Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 44.Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. 45.Nationaldagen – ny helgdag. 46.Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. 47.Näringslivet och förtroendet. 48.Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag. 49.Engagemang, mångfald och integra tion. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. 50.Skolans ansvar för kränkningar av elever. 51.Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. 52.Samhällets behov av betaltjänster. 53.Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. – organisation för strategi och genomförande. 55.Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. 56.E-tjänster för alla. 57.Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. 60.Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. 61.En översyn av Brottsoffer- myndigheten. 62.Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. N. 63.Skatt på väg. 65.En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. 67.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. 70.Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. 71.Sexuell exploatering av barn i . 72.Utsädeskontroll i förändring. 73.Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad. Bilaga 4 till /04. 74.Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv. –i statliga företag –i internationellt samarbete. 76.Godstransporter – noder och länkar i samspel. 77.Snö, mörker och kyla. Inomhusmiljö och energianvändning. 79.Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? Förslag till nationellt utvärderings- program. 80.Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. 81.Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. 82.Sluta strunta i EU –EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. 84.SWENTEC AB – för en nationell kraftsamling på svensk miljöteknik. 85.Genomförande av direktivet om information och samråd. 86.Var går gränsen? 87.Ny reglering för transporter av farligt gods. 88.Tobakskontroll i internationellt perspektiv. 90.Bokpriskommissionens femte del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. Ku. 92.En samlad järnvägslagstiftning. – en partsfråga. Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Nya regler om prospekt m.m. Fi. 96.Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. – intresse, lärande, kompetens. 98.För oss tillsammans. Om utbildning och utvecklingsstörning. 99.Kärnavfall – demokrati och vetenskap. Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. 101.Genomförande av tjänstepensions- direktivet. 102.Ekonomisk brottslighet inom taxi- näringen. 103.LSS – Särskilt personligt stöd. + Lättläst sammanfattning, och sammanfattning på teckenspråk. 104.Att lära för hållbar utveckling. 105.Utdelning av överskott i inkomst- pensionssystemet. 106.Folkbokföringsuppgifter hos arkiv- myndigheterna. 107.Att granska och pröva ansvar i kommuner och landsting. 108.Personskyddet för den centrala stats- ledningen. 109.Energideklarering av byggnader. För effektivare energianvändning. – effektivare gränskontroll. 112.Frågor om Förmyndare och ställföre- trädare för vuxna. Band I–III. 113.Utveckling av god företagshälsovård – ny lagstiftning och andra åtgärder. 114.Vissa tryck- och yttrandefrihets- rättsliga frågor. Internationellt rätts- ligt bistånd, brottskatalogen, mål- handläggningsfrågor m.m. Ju. 115.Den könade förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i skolans pedagogiska arbete. Om styrning och ledning i skolan. Ombildning av RKC. 118.Beviljats men inte fått. + Lättläst sammanfattning, och kassett. Konsumtion för en ljusare framtid. Tillbakablick och framtidsperspektiv i KASAM:s verksamhet. Rapport från ett seminarium tillägnat . 121.Slag i luften. En utredning om myndigheter, mansvåld, och makt. 122.Ingripanden mot unga lagöverträdare. 123.Ett nationellt register över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin. 124.Utredning rörande organisation av ett Östersjöcentrum. 125.Betalningsansvaret för kärnavfallet. 126.Vänd på kuttingen! Tillväxt- och utveckling i ett nytt perspektiv. 128.En lag om indelning i län och landsting. 129.El- och naturgasmarknaderna. Energimarknader i utveckling. + Bilagedel med rapporter. 130.Svensk kod för bolagsstyrning. 132.Tidsbegränsat uppehållstillstånd vid oklar identitet och resväg. 133.Introduktion av förnybara fordons- bränslen. 134.Krishantering och civilt försvar i kommuner och landsting. 135.Inlandet har möjligheter. 136.Skäligt pris på fjärrvärme. Sluta strunta i EU – EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . Nationaldagen – ny helgdag. [45] Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. [46] Näringslivet och förtroendet. Kategorisering och integration. Om före- ställda identiteter i politik, forskning, media, och vardag. Engagemang, mångfald och integration. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. En översyn av . –i statliga företag –i internationellt samarbete. [75] Allt ljus på storstadspolitikens lokala Förslag till nationellt utvärderings- program. Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. [91] Personskyddet för den centrala stats- [108] Gränskontrollag – effektivare gränskontroll. [110] Ny vallag. Frågor om Förmyndare och ställföre- trädare för vuxna. Band I–III. [112] Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga Internationellt rättsligt bistånd, brottskatalogen, målhandläggnings- frågor m.m. [114] Ingripanden mot unga lagöverträdare. Svensk kod för bolagsstyrning.