sou · GSB3104 · 2005-01-01 00:00:00 — Det finns kunskapsluckor inom centrala områden vad gäller utbild- ning för hållbar utveckling. Det råder framför allt brist på studier som ger tillfredsställande information om urvalet av innehåll i ut- bildningar ur perspektivet hållbar utveckling. Bilden av utbildning- ens bidrag till hållbar utveckling är fragmentarisk i förskolan och vuxenutbildningen beroende på avsaknad av studier med en sådan 105Relationer i skolan – en utvecklande eller destruktiv kraft?, 2002c, s. 11. Rapporten bygger på enkätsvar från knappt 3 400 elever vid 148 skolor i 86 kommuner. Dessutom har lärare och rektorer i dessa skolor också svarat på enkäter riktade till dem. Enkätundersökningarna har kompletterats med intervjuundersökningar med elever i de olika åldrarna där också barn i förskoleklass deltagit. 106Ibid., s. 18. 107Skolverket 2002c, s. 19–20. 108Olikas lika värde, Myndigheten för skolutveckling 2003a, s. 23. 109Bilden bekräftas vidare av resultaten från den internationella studien 2000 (, 2001. Knowledge and Skills for Life). Utbildning för hållbar utveckling i praktiken Det finns även kunskapsluckor avseende hur verksam- heter i skolsektorn arbetar med att bygga upp och integrera lokal och global samverkan i utbildningen. Trots dessa brister finns det ett tillräckligt underlag för att bedöma skolformernas stöd till en hållbar utveckling. Elevinflytande – ett utvecklingsområde När det gäller demokratiska arbetssätt och elevinflytande står det klart att en del utvecklingsarbete återstår innan karaktärsdragen för utbildning för hållbar utveckling är förverkligade. I skolan verkar det som om de flesta eleverna vill vara med och påverka arbets- former och innehåll, men det är få som uppger att de verkligen försöker påverka och av dem som gör det är det ännu färre som anser att de lyckas. Det förekommer många olika arbetsformer i skolsektorn och variationen mellan olika verksamheter är stor. Det finns dock tecken på att det finns ett utrymme för att i större utsträckning tillämpa de arbetsformer som vi har lyft fram som centrala i utbildning för hållbar utveckling, det vill säga arbetsformer som kännetecknas av en hög elevaktivitet och demokratiska för- hållningssätt. Lärandet behöver bli mer verklighetsbaserat De få undersökningar som har gjorts visar att det verklighetsbaserade lärande som utbildning för hållbar utveckling kräver är bristfälligt. Kontakterna med närsamhället är fåtaliga och glesa. Emellertid verkar det som om vuxenutbildningen genom de senaste årens reformering förstärkt sina kontakter med närsamhäl- let. Många svenska skolor har upparbetat internationella kontakter. Det internationella arbetet är dock i stor utsträckning beroende av eldsjälar, vilket medför att en del skolor helt saknar internationella kontakter. Det internationella samarbetet sker i stor utsträckning inom EU och , i mindre utsträckning med utvecklings- länder. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken Mer ämnesövergripande samarbeten behövs När det gäller innehållet i utbildningen finns det ett utrymme för att tillämpa ämnesövergripande samarbeten i större utsträckning. Ämnesövergripande arbetssätt verkar vara vanligast i förskolans och . I senare år och i gym- nasieskolan förekommer ämnesövergripande samarbete mer sällan. Många utbildningar har tagit viktiga steg mot utbildning för hållbar utveckling genom att de har börjat att fokusera på miljö- frågor. Men vi konstaterar att den integrering av ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner som vi finner nödvändig ännu inte har slagit igenom på bred front. Lärare uttrycker osäkerhet inför hur perspektivet ska konkretiseras i undervisningen och efterfrågar fortbildning. Unga har förmåga att verka för hållbar utveckling, men har de viljan? Ungdomar har goda kunskaper om det demokratiska systemet och samhällets värdegrund, men det finns brister i tillämpningen av värdegrunden. Ett helhetstänkande, liksom ett kritiskt betraktelse- sätt, bedöms vara svagt utvecklade förmågor bland de unga. Genomgången av flera utredningar har visat att unga i är mer intresserade av att delta i politiska val än unga i jämförbara län- der. Benägenheten att engagera sig för samhällsförändringar är där- emot mindre bland unga än bland vuxna. Det finns även tecken på att intresset för politik avtar bland de unga. Det kan dock handla om en misstro mot traditionella former av engagemang, eftersom många unga uppger att de är intresserade av utvecklings- frågor och miljöfrågor. Svenska ungdomar verkar vara mer tolerant inställda till homo- sexuella och invandrare än vad ungdomar i de flesta andra länder är. Dessutom är de unga mer toleranta än de vuxna i . Vi har även sett att det sociala klimatet i skolan i vissa avseenden kan be- skrivas som hårt. Kränkningar förekommer både mellan eleverna och mellan vuxna och elever. Ändå uppger flertalet lärare och elever att de trivs och känner sig trygga i den dagliga verksamheten. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken Stora skillnader mellan flickor och pojkar I de undersökningar som vi har berört ovan framstår flickorna som mer motiverade och bättre förberedda att bidra till en hållbar ut- veckling än pojkarna. Flickorna uttrycker en större vilja att påverka sin utbildning, har bättre kunskaper om demokrati och mänskliga rättigheter, större förmåga att tänka i helheter, är mer toleranta och de kränker andra i mindre utsträckning. Här krävs ytterligare undersökningar för att reda ut vad det är som ligger bakom dessa skillnader mellan flickor och pojkar. 4.2Stödjer högskolan hållbar utveckling? Kommittén har låtit göra en kartläggning av hur högskolesystemet arbetar för hållbar utveckling. Den består av en genomgång av det statliga styrsystemet samt en enkät till rektorerna vid landets samt- liga 39 lärosäten. Slutsatser utan referens i den följande framställ- ningen kommer från denna kartläggning. 4.2.1Vilka arbetsformer används? har undersökt högskolors och universitets försök att förbättra inflytandet för studenter och doktorander. Verket konstaterar att viktiga förbättringar har skett i lärosätenas arbete. Frågorna om inflytande har kommit upp på dagordningen på ett annat sätt . Lärosätena har även börjat att formulera handlingsplaner för hur man ska arbeta med inflytandefrågor. Det finns gott om åtgärder som tyder på att lärosätena tar frågan på all- var; exempel som nämns är rättighetslistor, barometrar som mäter inflytande och att studentrepresentanter finns med i nästan alla ledningsgrupper. konstaterar att universiteten generellt sätt har förbättrat sig , att högskolorna som grupp inte nämnvärt har gjort det och att de konstnärliga högskolorna är de som har längst kvar i arbetet med att öka studenternas inflytande.110 har genomfört undersökningar av hur studenter och doktorander uppfattar sin situation vid högskolor och univer- sitet. I rapporten som behandlar doktoranders situation, Dokto- 110 Lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald, 2003a, s. 45–49. SOU 2004:104 Utbildning för hållbar utveckling i praktiken randspegeln, 111 uppger av doktoranderna att med- inflytandet vid institutionerna är ringa.112 I motsvarande studie av studenternas uppfattningar, Studentspegeln, 113 uppger av studenterna att de sällan eller aldrig diskuterar kurskrav med lärare. Dessutom uppger av studenterna att de sällan eller aldrig ställer frågor i samband med undervisningen. Köns- skillnaderna är ganska tydliga här. Kvinnor i matematiska och naturvetenskapliga utbildningar upplever större möjligheter till in- flytande än männen. Det omvända gäller inom läkar-, tandläkar- och apotekarutbildningarna samt vårdutbildningar och SLU:s ut- bildningar där männen anser att kommunikation med läraren är vanligare.114 med systematiska kvalitetsgranskningar av utbild- ningar och program som leder till en generell examen konstaterar att det finns många institutioner med en stor med- vetenhet om kursutvärderingarnas vikt där seriöst utvecklings- arbete läggs ned.115 Ändå hanteras kursutvärderingar i många fall på ett slentrianmässigt vis både av studenter och av lärare. Framför allt finns det brister i uppföljningen av resultaten från kursutvärdering- arna. I granskningar medverkar internationella bedömare, mestadels från de nordiska grannländerna. En observation som de har gjort är att undervisningen i i större utsträckning sker i små grupper än vad fallet är i till exempel . Verket konstaterar att det borde ge goda möjligheter till att arbeta med dialog och studentmedverkan.116 Resultaten från Studentspegeln pekar på att lärosätena inte riktigt lyckas utnyttja dessa möjligheter. Studenterna menar att värderingsdiskussioner förekommer i liten utsträckning. Det är stora variationer mellan olika utbildningar. Särskilt i de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna är frånvaron av värderingsdiskussioner påfallande.117 I Studentspegeln svarar av studenterna att det ofta eller mycket ofta förekommer grupparbeten i utbildningen. 111 Doktorandspegeln, 2003. Undersökningen består av en enkät som skickats till 9 816 doktorander vid alla universitet och högskolor som har forskarutbildning. 112Högskoleverket 2003b, s. 42. 113Studentspegeln, 2002. Undersökningen består av en enkät som skickats till 15 440 studenter vid alla landets högskolor, exklusive de konstnärliga högskolorna. 115Hur har det gått? En halvtidsrapport om kvalitetsgranskningar 2001– 2003, 2004, s. 28. 116Ibid., 2004. s. 33. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken Kvinnor uppger i högre utsträckning än män att de samarbetar med andra studenter under sin utbildning.118 Vidare framkommer att omkring en tredjedel av studenterna uppger att de ofta eller mycket ofta har haft en givande kommunikation med studenter med annan kulturell, social eller etnisk bakgrund än de själva. En fjärdedel av studenterna uppger att de ofta eller mycket ofta har haft samtal med studenter med andra politiska värderingar eller annan religiös åskådning än de själva.119 I budgetpropositionen konstaterar regeringen att omfatt- ningen av samverkan och formerna för denna varierar såväl inom lärosätena som mellan lärosätena. Faktorer som påverkar omfatt- ningen av samverkan är till exempel vilka utbildningar ett lärosäte har, storleken på lärosätet, hur lärosätet är organiserat, i vilken region det finns och hur det omgivande samhället ser ut. Regeringen konstaterar även att det är vanligt med externa ledamöter, även i andra beslutande organ än styrelserna, inom universitet och högskolor. Samverkan sker också genom den verksamhetsförlagda delen av studierna; sådana inslag finns bland annat i lärarutbildningarna och vårdutbildningarna. Det finns också andra exempel på företagsförlagda utbildningar som förutsätter samverkan med arbetsgivare. Olika varianter av fadder- och mentorsprogram är ytterligare exempel på sätt att både sprida information om den egna utbildningen och att få kunskap om det omgivande samhället. Många högskolor har ett utvecklat samarbete med företag för studenternas examensarbeten. Samverkan med olika former av lärcentrum verkar ha blivit allt viktigare . och högskolor anser även att samverkan med andra lärosäten är viktig. Regeringen gör bedömningen att universitet och högskolor har utvecklat samverkansuppgiften avsevärt sedan den infördes i högskolelagen och regleringsbrevet. Men regeringen konstaterar även att redovisningarna från läro- sätena utifrån regleringsbrevets mål är ojämna i omfattning och detaljeringsgrad.120 118Högskoleverket 2002, s. 22. 119Ibid., s. 23. 120Proposition 2004/05:1, s. 136–138. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken har, , undersökt om lärosätena samverkar med det omgivande samhället. Studien tyder på att läro- sätenas utåtriktade kontakter har ökat . Hög- skolans kontaktytor mot omvärlden bedöms vara stora och kom- plexa. konstateras att det fortfarande återstår ett utveck- lingsarbete för att bearbeta och förankra en mer ömsesidig samver- kan, liksom att i högre grad integrera samverkan i forskning och utbildning. menar även att resurserna för att ut- veckla samverkan är ojämnt fördelade över ämnen och lärosäten.121 Ytterligare en slutsats i studien är att det fortfarande finns ten- denser att se kontakten mellan högskolan och dess omgivning som en fråga om enkelriktad kunskapsspridning. Det gäller såväl inom högskolan som utanför. Det finns en osäkerhet om både vilken in- riktning samverkan ska ha och hur den ska hanteras och organise- ras på högskolorna. Verket konstaterar även att centrala frågor är obesvarade när det gäller högskolornas samverkan och att ytterli- gare studier och forskning är nödvändig.122 utvärde- rar lärosätens arbete med samverkansuppgiften. Studien kommer att presenteras . Lärosätena har av tradition välutvecklade internationella kontakter. När det gäller utbyten med högskolor och universitet i andra länder visar uppgifter från senaste årsrapport om antalet ut- respektive inresande studenter under –2003 att an- talet som studerade utomlands på egen hand, så kallade free movers, var detsamma som föregående läsår, närmare 23 000. Antalet som reste ut inom ramen för ett utbytesprogram ökade däremot till drygt 6 000. Antalet inresande studenter i utbytesprogram fortsatte att öka och uppgick till totalt 10 600.123 Lärosätenas internationella kontakter riktas i stor utsträckning till den västerländska kultursfären. Utbyten med länder inom EU, , och är vanligast. Kontakterna med övriga delar av världen är mindre utvecklade. Det gäller framför allt utbyten med länder utanför . 121Högskolornas arbete med sin samverkansuppgift, 2000a, s. 114. 122Högskoleverket 2002, s. 43. kommer att presentera en ny rapport om lärosätenas samverkan med omvärlden. 123Proposition 2004/05:1. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken en rapport om utlandsstudier att två tredjedelar av studenterna som deltog i studien valde att förlägga sina utlandsstudier till . Näst populärast var att studera i och . En mycket liten andel valde eller som studieplats.124 De undersökningar som har gjorts pekar mot att det är vanligare att kvinnor studerar utomlands än män. Det verkar även som om studenter med föräldrar som har studerat på högskolenivå är mer benägna att studera utomlands än studenter med föräldrar som inte har studerat på högskola.125 Utbudet av olika former av utbytesprogram är omfattande vid lärosätena.126 konstaterar emellertid att det är påfallande ofta som varken studenter eller lärare utnyttjar de möjligheter som finns. Ointresse bland studenter och tidsbrist bland lärare sägs göra det svårt att skapa och upprätthålla internationella kontakter.127 konstaterar även att verkets kvalitetsgransk- ningar inte har visat hur erfarenheter från de internationella kon- takterna tas till vara i utbildningen.128 Över huvud taget tycks det som om kunskapen om hur de internationella kontakterna integre- ras i lärosätenas utbildning brister.129 Ytterligare kunskap om läro- sätenas arbete med internationalisering kommer att presenteras i nationella utvärdering som kommer att vara klar . 4.2.2Har utbildningen ett innehåll som främjar en hållbar utveckling? Kommitténs kartläggning visar att arbetet för hållbar utveckling oftast utgår från miljödimensionen. Många framgångsrika initiativ har tagits för att på olika sätt närma sig hållbar utveckling från 124Utlandsstudier – till vilken nytta?, 1999, s. 11. Rapporten grundar sig på en enkätstudie som 1 820 återvändande utlandsstudenter besvarat. Generaliseringar be- träffande samtliga utlandsstuderande under undersökningsperiod är möjliga, men det kan finnas skäl till viss försiktighet i slutsatserna. Se s. 41 i rapporten för utförligare information. 125Se bland annat 1999, s. 50. 126Här kan särskilt nämnas EU:s program för högre utbildning och ; /som är inriktat mot utbyten med utvecklingsländer; där möjlighet ges att göra en mindre forskningsuppgift i ett utvecklingsland. Läs mer på www.programkontoret,.se och . 127Högskoleverket 2004, s. 29., deltagande i , Internationella program- kontoret 2003a, s. 40. 128Högskoleverket 2004, s. 31. 129Högskoleverket ger ut en rapport om lärosätenas internationella kontakter. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken Dock tycks det som om de flesta lärosäten som säger sig prioritera en hållbar utveckling fokuserar mer på arbetet med direkt miljöpåverkan (miljöledningssystem etcetera) än den indirekta påverkan som sker genom lärosätenas utbildningar. Vid de lärosäten där policyn föreskriver att hållbar utveckling ska integ- reras i utbildning avses miljöfrågor. Det står även klart att miljö- frågorna inte heller har integrerats på ett sådant sätt så att de kan sägas genomsyra alla utbildningar vid ett lärosäte. menar att många lärosäten arbetar ambitiöst med jämställdhet och mångfaldsfrågor.130 Dock har inget lärosäte ännu samlat sitt arbete med jämställdhet, social och etnisk mång- fald, internationalisering, miljöfrågor och intern demokrati enligt det helhetstänkande som hållbar utveckling kräver. Vi kan konstatera att forskare, lärare och andra som är verk- samma vid lärosätena känner sig osäkra på vad utbildning för håll- bar utveckling är. De efterlyser begreppsutveckling och forskning om pedagogiska metoder. Bland lärare som undervisar om hållbar utveckling finns ett stort behov av stöd från lärosätenas ledningar för att kunna vidareutveckla utbildningar för hållbar utveckling; de önskar också ett tydligt stöd i lagstiftningen. En annan observation är att det i vissa fall fortfarande finns svå- righeter att arbeta tvärvetenskapligt utifrån ett helhetsperspektiv både inom grundutbildning och forskning. Det förekommer en hel del tvärvetenskapliga initiativ, men det är alltjämt vanligast att kun- skapsbildning organiseras inom en avgränsad disciplin. Ett särskilt angeläget utvecklingsområde i perspektivet hållbar utveckling är initiativ till samarbete mellan naturvetenskap, samhällsvetenskap och humaniora som flätar samman de sociala, ekonomiska och miljömässiga dimensionerna av hållbar utveckling. I praktiken har dock arbetet med att främja undervisning och forskning som förenar den hållbara utvecklingens tre dimensioner ofta varit svårt. Tvärvetenskap hämmas ibland av forskningsrådens sektorisering – forskningsråden välkomnar inte alltid och förmår ibland inte att hantera ämnesöverskridande ansökningar. I vissa fall får den enskilda forskaren eller gruppen betala ett högt pris när forskningen innebär att disciplinära murar forceras. Detta beror på att det förekommer att sådan forskning inte erkänns som likvär- dig med forskning som har ett mera avgränsat disciplinärt fokus, 130 Se bland annat 2003a. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken och den ger därför inte samma grund för vetenskapligt anseende och meritering.131 I Doktorandspegeln uppger flertalet tillfrågade doktorander att forskarutbildningen inte i någon större utsträckning har inneburit fördjupande insikter i forskningsetik. konstaterar att det kan diskuteras om inte inslagen om forskningsetik borde vara mer omfattande med tanke på den betydelse som forskningen har för samhälleliga beslut.132 4.2.3Vilka resultat leder utbildningen till? Studentspegeln visar att en knapp majoritet av landets studenter anser att utbildningarna har bidragit till reflektion över de egna värderingarna, medan tre fjärdedelar uppger att de genom utbild- ningen har breddat sin allmänbildning. Lärarutbildningarna samt vård- och receptarieutbildningarna har högst värden i undersök- ningen om reflektion. Lägst värden har civilingenjörsutbildning, matematik, naturvetenskap och andra tekniska utbildningar. Kvin- nor uppger i större utsträckning än män att utbildningen har lett till en ökad förmåga till reflektion. Många anser att engagemang i samhällsutvecklingen inte är någonting som utbildningen bidrar till; svarar att de i liten eller mycket liten grad genom utbildningen har fått ett större intresse att engagera sig i samhälls- utvecklingen. Inte heller upplever studenterna att utbildningen i någon större utsträckning har lett till större kunskaper eller en ökad förståelse för jämställdhetsfrågor och kulturella skillnader. Även här har lärarutbildningarna samt vård- och receptarieutbild- ningarna en högre grad av positiva svar, medan civilingenjörsut- bildningarna och andra tekniska utbildningar samt utbildningarna i matematik, och naturvetenskap hamnar lägst även i denna dimen- sion.133 Doktorandspegeln visar att majoriteten av doktoranderna uppger att forskarutbildningen inte gynnar ett samhällsengagemang eller ger en ökad förståelse för till exempel jämställdhet och etnisk och social mångfald. Däremot uppger många doktorander att forskar- utbildningen innebär möjligheter att reflektera över egna värde- ringar och bredda sin allmänbildning. Kvinnor anser i större 131Problematiken finns belyst i en skrivelse från , Ds 2004:46. 133Högskoleverket 2002, s. 16. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken utsträckning än män att utbildningen har lett till en ökad förmåga till reflektion. Undersökningen visar stora skillnader mellan olika ämnesområden. De matematiska, naturvetenskapliga, tekniska och medicinska ämnesområdena uppfattas i långt mindre utsträckning bidra till doktoranders värderingsutveckling i jämförelse med sam- hällsvetenskap och humaniora.134 När lärare tillfrågas uppger så gott som alla att de anser att det är mycket viktigt att utbildningen bidrar till att ge studenter och doktorander förmåga att göra självständiga och kritiska bedöm- ningar. Lärarna anser att de lyckas bättre med att förmedla att ut- bildningen vilar på en vetenskaplig och konstnärlig grund än att utbildningen leder till att studenterna utvecklar förmåga till ett kri- tiskt tänkande. Fyra av fem lärare anser att de är framgångsrika inom det förstnämnda området, medan omkring hälften av lärarna är nöjda med resultaten när det gäller självständig och kritisk be- dömning.135 Det sociala klimatet vid lärosätena speglas i frågor till högskolor och universitet om förekomsten av sexuella trakasserier. Endast 9 av de 41 högskolor som har svarat har gjort egna undersökningar av förekomsten av sexuella trakasserier bland studenterna. Enligt dem som svarat har av studen- terna blivit utsatta för sexuella trakasserier. En förklaring till att det inte har genomförts några undersökningar var att sexuella trakasse- rier anses vara svåra att upptäcka och att de sällan anmäls. En annan förklaring är att resultaten av sådana kartläggningar inte var tillför- litliga på grund av en låg svarsfrekvens. De fall som har kommit till högskolornas kännedom verkar inte stå i proportion till resultatet av kända undersökningar på området; det verkar finnas ett stort mörkertal.136 Kommittén har låtit göra en studie av hur landets lärarutbildningar verkar för hållbar utveckling.137 De utbildningsledare som medver- kade i studien anser att frågorna om hållbar utveckling är viktiga. 134Högskoleverket 2003b, s. 39. 135Högskoleverket 2003b, s. 42–43. 136Högskoleverket 2000b, Sexuella trakasserier mot studenter – högskolornas åtgärder. 137Kartläggningen bygger på intervjuer med utbildningsansvariga vid lärarutbildningarna i , , , , , och , inventeringar av samtliga lärarutbildningars kurskataloger samt genomgång av styrdokument, rapporter och annan relevant litteratur. Utbildning för hållbar utveckling i praktiken Några citat kan belysa detta: Hållbar utveckling är en viktig över- levnadsfråga, Samhällets nödvändiga utveckling får inte ske på bekostnad av kommande generationers rätt till ett gott liv, Det handlar om hur vi ställer om våra egna liv, inte bara om de kurser vi ger, Det gäller att synliggöra den rika världens förslitningar. Undersökningen visar att alla 23 undersökta lärarutbildningar har obligatoriska tvärvetenskapliga inslag i den gemensamma delen av lärarutbildningen. Nio av lärarutbildningarna har dels kurser om värdegrundsfrågor, dels om hållbar utveckling med fokus på miljö- frågor.