sou · GSB348 · 2005-01-01 00:00:00 — Journalistikens beskrivningsmakt i mötet med invandraren är i det perspektivet inte bara uttryck för nyhetsmakandets behov av en aukto- riserad kunskapsbas från myndigheter och forskning, utan också uttryck för det problemformuleringsprivilegium som västerlänningen tar sig i förhållande till dem som utses till Andra. Det finns strukturlikheter mellan nyhetsmediernas och rasismens sätt att ordna och avbilda världen. Den moderna rasismen består av idéer som går ut på att det går att upprätta allmänna sanningar om de Andra, på basis av deras ras, kultur eller geografiska ursprung. Observationer av utseenden, klädsel, beteenden som framstår som ett empiriskt kunskapssökande belägger den överlägsna blickens färdiga diagnos. Kulturgeografen lyfter fram den metonymiska gestaltningens rasistiska implikationer i mediernas konstruktion av invandrare och muslimer. Rasism, oberoende av vilken form den tar sig, vilar [...] på metonymins magiska tricks. Varje kvinna eller man som tillhör en rasisifierad grupp blir – abrakadabra, hokus pokus, simsalabim – ett med hela gruppen, antingen det rör sig om en påstått särskild etnisk grupp eller allomfattande icke-europeiska muslimska grupper. Individen blir analytiskt synonym med det hela, automa- tiskt associerad med det hela. The single standout becomes the stand-in for all Others. Det (socialt konstruerade) Universella förs över på det partikulära. (Pred 2000:63. Min översättning). Rasism är som idéhistorikern påpekar tautologisk till sin natur. Den utgår från begreppens strukturerande funktion och dess iakttagelser kan bara bekräfta en begreppsvärld (2001:73). Nyhetsbevakningen i samband med de mediehändelser jag har disku- terat fungerar tautologiskt i den meningen att idéer om det generella (muslimsk kultur, kurdisk kultur, invandrarkillens kvinnosyn) styr bevakningen i en riktning som bekräftar samma idéer. Också när det gäller myndighetsbaserade nyheter om invandrare som avvikande kategori, finns inslag av det som Pred kallar metonymiska tricks. Avvikelsen får stå för det hela och den enskilda individen för hela den konstruerade kategorin invandrare. En viktig invändning mot påståendet att svensk nyhetsjournalistik i förhållande till invandrare delvis arbetar med synsätt och tekniker som går att relatera till en rasistisk diskurs tar fasta på nyhetslogikens generella struktur. Argumenten går ut på att andra grupper som befinner sig utanför det centrum där nyhetsdiskursen utformas behandlas på ett liknande sätt: Psykiskt sjuka, rasister och antirasister, handikappade, homosexuella, människor på en tidigare okänd ort som blir föremål för mediernas uppmärksamhet, kan bli utsatta för liknande stigmatiserande nyhetstekniker som dem jag har beskrivit. Invändningen ser jag närmast som ett stöd för att nyhetsdiskursen har väl utvecklade redskap för att diskriminera individer/grupper som definieras som avvikande. Det som gör att teknikernas tillämpning på invandrare kan associeras med rasism som diskurs hänger samman med invandrarbegreppets karaktär. Kategorin invandrare skiljer sig i åtminstone ett avseende från de andra kategorierna. Den är knuten till nationen som idé och ger upphov till en specifik form av andrande som innebär att den avgränsas från svenskt. Avgränsningarna sker bland annat genom att andra kulturer (med islam/i cent- rum ) definieras etnocentriskt och fram- ställs som hot mot, eller artskilda från, det svenska och genom att individer – simsalabim, som Pred säger – reduceras till uttryck för kultur eller geografiskt ursprung. Här finns en inbyggd hierarkisk kategorisering av ursprung/kultur/individ som brukar förknippas med rasismens idéer (Balibar 1991; 1993; 1995; Wigerfelt, denna volym). Hur det svenskt är beskaffat som nyheternas invandrare inte är framgår mest indirekt. Det är invandraren som utreds och som lider av brister och tillkortakommanden. Med Azars formulering: Vi står inför en gräns som gör anspråk på legitimitet genom att hänvisa till en skillnad som aldrig ges ett entydigt namn. En gräns som värnar en insida vars innehåll aldrig klart formuleras. (2001:67.) Nyhetsbevakningen har konsekvenser för dem som utsätts för den. Etnologen konstaterar att boende i på olika sätt tvingas förhålla sig till de egenskaper som tillskrivs området och kate- gorin invandrare i medierna. Mediebilderna påverkar deras möten med andra människor genom att de som individer tillskrivs kollektiva egenskaper. Möjligheten att själv definiera sin identitet är, till exempel i mötet med en arbetsgivare, kringskuren av att denne redan vet hur- dan en ung invandrare från är (Pripp 2002). Nyheternas segrege- rande skildringar av invandrarförorten och kategorin invandrare bidrar till en faktisk segregation. Kapitel 3 Nyhetslogik och främlingssyn i mediernas konstruktion av invandrare 91 För de stora nyhetsmediernas publik innebär kategoriseringarna att en stor grupp landsmän beskrivs som i grunden främmande (). tycks det finnas en tyst överenskommelse om att invandrare inte betyder de som har invandrat utan någonting annat: De som inte är som vi (vill vara).15 Termen invandrare har blivit ett kodord som både betecknar det främmande, problematiska och oro- ande som inte får finnas på nationens insida – och verkliga människor vilkas utseende, religion, ursprung eller bostadsort gör att de kan associeras med mediernas begreppsliga invandrare. Invandra- ren är en självbekräftande figur som kan förläna nyhetsvärde och intresse åt de trivialaste uppgifter. Det finns naturligtvis förändringsmöjligheter när det gäller ny- hetsjournalistikens tolkningspaket i invandrarrelaterade frågor. Jag ska ta upp några sådana möjligheter som redan finns som tendenser, men jag vill poängtera att de förändringar som faktiskt sker i nyhetsbevakningen är motsägelsefulla och svårbedömda (2002b). Mediernas invandrare föds i korsningen mellan nyhetsmakandets rutiner, myndigheternas diskurser och (nyhetsarbetarnas föreställ- ningar om) folkliga föreställningar om oss och främlingarna – föreställningar som delvis har nyhetsmedierna som viktig källa (och 1974; 1991). De tolkningspaket där invandrare framträder som en avvikande kategori har i stor utsträck- ning sitt upphov i ett rutinmässigt nyhetsinsamlande där lättillgängliga myndighetskällor levererar en empirisk kunskapsbas som går att kon- densera som problem eller konflikt. Här finns en radikal förändrings- möjlighet i att myndigheter och politiker upphör att undersöka och uttala sig om invandrare eller att peka ut olika nationaliteter eller kulturer som problematiska. En ideologisk omorientering där rasism, diskriminering och så kallade strukturella integrationshinder hamnar i fokus för myndigheternas uppmärksamhet skulle ge andra tolknings- paket i nyhetsbevakningen. Sannolikt följer mediernas agenda i det långa loppet den politiska agendan i frågor om invandring, integration 15 De belägg jag har för existensen av en tyst överenskommelse av detta slag är en rad muntliga kommentarer från journalister, journaliststudenter och nyhetsanvändare, som invänder att mediernas bild av invandrare inte är så förfelad som jag hävdar, eftersom den inte handlar om invandrare i statistisk mening utan om dem som vi uppfattar som invandrare. och diskriminering (2001; Statham 2002:409).16 Nyhetsmakandets rutiner och berättelsemönster är den andra kom- ponent som bestämmer medieinvandrarens form och innehåll. Nyhetsteknikerna ingår i ett yrkeskunnande som är relativt oberoende av de enskilda journalisternas kunskaper och ideal i olika frågor. Den ambition som finns i stora nyhetsmedier att anställa redaktionell pers- onal med annan bakgrund än etnosvensk leder inte automatiskt till en förändrad journalistik – men bör vara en förutsättning för en mer perspektivrik bevakning (2002b). På samma sätt är den ökade användningen av källor med osvenskt klingande namn en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för att ersätta tolkningspaketet invandrare = problematiskt kollektiv, med andra förståelseformer.17 Båda tendenserna är uttryck för en förändringsvilja i medierna som kan ge upphov till förändringar i nyhetsbevakningens inriktning och innehåll, förutsatt att vissa andra villkor är uppfyllda. De villkoren handlar om begrepp, perspektiv och ideologiska utgångspunkter. En strävan att rensa ut invandrarbegreppet tillsammans med alla dess avledningar; invandrarförort, invandrarröst, invandrarkvinna o.s.v. i nyhetstänkandet skulle döda vissa nyhetsvinklar och möjligen ge upphov till andra.18 Begrepp, seende och materiell verklighet är intimt sammanlänkade. När tattarbegreppet rensades ut ur svenskt officiellt språkbruk försvann också tattarna som stigmatiserad grupp (och 1999:21). Det handlar alltså om att tänka i andra kategorier, och inte minst om att rasera det vi i nyhetsjournalistiken, som upprättar gränser kring en fantiserad svenskhet. 16I brittiska nyhetsmedier tycks en sådan omorientering ha skett . Nyhetsforskning framhäver att den icke-vita befolkningen skildras som avvikelse och hot mot det engelska (t.ex. och 1974; m.fl. 1978) forskning pekar på förändringar i flera avseenden. Minoriteter inkluderas i nyheternas vi – medborgarskapet, inte hudfärgen, avgör vem som hör till. Nyheter som tar upp rasism och diskriminering utgör en stor del () av rapporteringen i minoritetsrelaterade frågor . (Motsvarande andel i svenska nyhetsmedier ligger .) I förhållande till flyktingar tillämpas emellertid tolkningspaket som är väl innötta (också i svensk nyhetsdiskurs) där de asylsökande beskrivs i termer av antal, strömmar, illegalitet etc. (Statham 2002). 17En förändring mot ökad användning av invandrare som källor och en minskad användning av myndigheter/politiker/experter har skett ; enligt (2002) i tevenyheterna och enligt (2002) som har undersökt föränd- ringar i utbudet i . 18Det är naturligtvis ingen idé att ersätta invandrare kosmetiskt med begrepp som ny svensk eller invandrad och använda de nya beteckningarna på samma sätt som invandrare. Kapitel 3 Nyhetslogik och främlingssyn i mediernas konstruktion av invandrare 93 En jude är en jude är en jude Representationer av juden i svensk skämtpress omkring 1900– 1930. : Nordic Academic Press. Flyktingrapporteringen i Rapport. JMG Gransk- aren, nr 2, 25–28. : , masskommunikation. Medier och allmänhet om integ- rationen. Den äkta svenskheten och begärets dunkla objekt. metal, magdans och hemlöshet. Is there a neo-racism? Race, nation, class. /: Verso. Modernity and the holocaust. , , och . Introduction: Picturing politics in 20th century . i , och . Visual and textual formations of modernity in the Swedish press. Bilden av den andra – invandrarkvinnan i svensk press. : universitet, . Discursive discrimination: The deaf and dumb, the imbecilles, and the immigrants. Identity and representation. Elements for a critical reflection on the idea of region. Language and Symbolic . Maskulinitet och kamp om nationella arenor – reflektioner kring bilden av invandrarkillar i svensk media. i de los , och . Makt- ens (o)lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala . Från samförstånd till brott och snyft. JMG Granskaren, nr 2, 6–19. : , Institu- tionen för journalistik och masskommunikation. Nya bilder bekräftar gamla fördomar. JMG Granskaren, nr 3. : , masskommunikation. Invandrare i mediearkivets typgalleri. i de los , och . Maktens (o)lika förklädnader. Kön, klass & etnicitet i det postkoloniala Sve- rige. News journalism on racism and cultural diver- sity in . Racism and cultural diversity in the mass media. Den mystiska kulturkrocken. Invandrarkillen och invandrartjejen i mediehändelsernas mitt. Medierne, minoriteterne og det multikulturelle samfund. : NORDICOM, . Kommande: Nyheter från gränsen. : , stik och masskommunikation. Journalism and popular culture. , Thousand Oaks, New Dehli: . Modern and modest. Mentality and self-stereo- types among Swedes. Culture and management in the field of ethnology and business administration. Spegla, granska, tolka. Aktualitetsjournalistik i svensk radio och TV under 1900- talet. , , och . Det nationellas förvandlingar. Det redigerade samhället. Om journalistikens, beskrivningsmaktens och det informerade förnuft- ets historia. Kapitel 3 Nyhetslogik och främlingssyn i mediernas konstruktion av invandrare 95 Vad är det som står på spel? Om tv-journalisti- kens giltighetsanspråk och publikens makt. : univer- sitet. , , . Baranek och . Crime, law and in the news media. , , : . Förortens diskursiva topografi – Bilder av de/det Andra. i , och . Miljonprogram och media. Föreställningar om män- niskor och förorter. : och Integ- rationsverket. , , och . Miljonprogram och media. Föreställningar om människor och för- orter. Everyday culture and political change. Language in the news. Discourse and ideology in the press. Galtung, och . 1973/1981. Structuring and selecting news. The manufacture of news. Social problems, deviance and the mass media. Modernity, race and morality. Race critical theories. Mediernas syn på De Andra. En medieanalytisk studie i samband med mordet på . The determinations of a news photograph. The manufacture of news. Social problems, deviance and the mass media. , , Chas Critcher, , och . Policing the crisis. Mugging, the state and law and order. och Basingstoke: . media and race: A research approach. Race as news. Journalism, modernity, popular culture. Racism and the mass media. Pressens bild av mordet på . En studie i stereotyper, ideala offer, kultur och integra- tion. : , Kriminolo- giska institutionen. , 2001. Inledning. Svensk nationalism och identitet efter . Röster om svensk nationell identitet. , textually speaking. Rasism och sexism i den mediala bilden av våldtäkt. Rasism och antirasism på dagordningen – studier av televisionens nyhetsrapportering . På väg mot förändring? En analys av hur invandrare och flyktingar har skildrats i mel- lan 1982–2002. : , Institu- tionen för informationsvetenskap. Racism after race relations. och : Routledge. Racisms, racialized spaces and the popular geographical imagination. Berkely: fornia Press. Mediabilder och levd erfarenhet. , världen och vardagen. : Mångkulturellt centrum. och den svarta poesin. En studie av modern annorlundahet. /: Bokförlag . Utstötningen har blivit en ritual. 1978/1997. : /Mån- pocket. Rasismens varp och trasor. i Rasismens varp och trasor. Discovering the news. A social history of American newspapers. : Basic Books. Kapitel 3 Nyhetslogik och främlingssyn i mediernas konstruktion av invandrare 97 Är mediebilden beslö- jad? En kvantitativ innehållsanalys. Skildringar av muslimska invandrarkvinnor i och . Uppsats i medie- och kommunikationsvetenskap. : , Insti- tutionen för journalistik och masskommunikation. Racism and cultural diversity in the mass media. I nationalismens bak- vatten. Om minoritet, etnicitet och rasism. Invandrarnas levnads- förhållanden . : officiella statistik. Statis- tiska centralbyrån. Ter Wal, . Racism and cultural diversity in the mass media. Tuchman, Gaye. Making news: A study in the construction of reality. Tuchman, Gaye. Qualitative methods in the study of news. A handbook of methodologies for mass communication research. , : Routledge. , Teun A. Racism and the press. A genealogy of modern racism. Race critical theories. 4.Stereotyper i vardagen: Bilder av de främmande Vardagen är en underskattad företeelse i forskningen. Medan mycken möda har ägnats åt att kartlägga det unika, det avvikande och det dra- matiska, har en tydlig tendens i samhällsvetenskaplig forskning varit att ägna mindre uppmärksamhet åt rutinen, åt vardagslunken. Ändå kan man med fog hävda att det är studier av vardagen som säger oss mest om den tid vi lever i. Inte minst är de av fundamental betydelse för förståelse och analys av förändringar i samhället (2001). Det är också ofta på grundval av studier om vardagen och dess beting- elser som vi kan utveckla teorier med störst räckvidd. För de allra flesta och för det allra mesta är det just vardagen som är verkligheten (jfr Brekhus 2000). För studiet av yttringar av hur individer i en majoritetsgrupp för- håller sig till det främmande är detta i och för sig ingen nyhet. Detta gäller även till exempel nationalismforskningen. (1995) har beskrivit den så kallade banala nationalismen och analyserat de mekanismer som bidrar till att forma den. Han menar att det är de små, subtila signalerna som överför meddelanden om att vissa anses tillhöra och åter andra anses hamna utanför en viss nationell gemen- skap. Som exempel pekar han på hur en vanlig dagstidning är upp- delad i inrikes- och utrikesnyheter, och att läsaren inte är medveten om denna kategorisering när han/hon läser tidningen. Ett annat exempel på hur kategoriseringar av Oss och de Andra studerats i vardagen utgörs av (1991) undersökning av var- dagsrasism. Hon visar där hur individer genom sitt agerande, kanske ofta omedvetet, reproducerar uteslutandets och ringaktandets meka- nismer och därigenom utövar något som hon menar kan kallas rasism. Undersökningen har möjliggjorts genom projektstöd från Krisberedskapsmyndig- heten (KBM), vilket härmed tacksamt erkänns. Författarna vill även tacka och för värdefullt bistånd vid materialinsamlingen samt och för insiktsfulla kommentarer under resans gång. I detta kapitel kommer vi att diskutera hur stereotyper om invand- rare återges i vardagen och hur de på detta sätt bidrar till att befästa de indelningar som görs i Oss och Dem. Vi kommer, med utgångspunkt i några konkreta fall från en svensk småstad och tre jämförbara europeiska städer, att diskutera hur stereotyper vidmakthålls och befästs, och vidare framhäva de negativa konsekvenserna av dem. Vår materialmässiga grund utgörs av artikelmaterial från lokaltidningar, vilka mestadels berättar om sådant som är jordnära och långt ifrån dramatiskt. Eftersom vi har följt lokalpressen i de fyra städerna noggrant under (2002),1 har vi en god grundval för att tala om hur föreställningar om det främmande har tagit sig uttryck i vardagen. I de lokala diskurserna tenderar ofta begreppen invand- rare, flyktingar och asylsökande att sammanfalla, och vi kommer att klargöra när de båda senare kategorierna särskilt förts på tal. Vidare, vilket är nog så intressant, tenderar även vissa etniska och religiösa grupper och kategorier (såsom t.ex. romer och muslimer) att lokalt föras på tal i samma termer som invandrare i debatterna, även om det handlar om grupper där individerna sedan generationer bott och varit medborgare i sina respektive länder. Glidningarna åter- finns således i debatten, och vi tycker det kan vara av värde att uppmärksamma dem. I vår studie har vi alltså tagit utgångspunkt i en svensk småstad och jämfört den med städer av likartad storlek i , och . Närmare bestämt har vi valt att studera , Skive, Amstetten och Havlickuv Brod. För samtliga gäller att det finns mellan 25 000 och 30 000 invånare i kommunen. Ingen av städerna är förknippade med några på riksnivå kända motsättningar mellan majoritetsbefolkning och minoritetsgrupper. Det är också därför vi har valt dem. De är alla på något sätt förankrade i en lokal identitet, även om svenska fick stadsvärdighet först . De övriga tre har flerhundraåriga anor när det gäller stadsprivilegier. Vi har också valt städerna utifrån kriteriet att de skulle ha en på orten dominerande lokalpress. Så är fallet i de fyra städerna, och tidningarna i fråga är i tur och ordning Smålänningen, , Nieder- österreichische Nachrichten och Noviny Vysociny.2 1Tidningarna har lästs på daglig basis . För varje enskilt nummer har noggranna dagboksanteckningar gjorts med korta sammanfattningar av de artiklar och notiser som behandlat invandrings- och flyktingfrågor. Tidningarna har sparats, och på basis av anteckningarna har det sedan varit lätt att gå tillbaka till ursprungs- artiklarna för att göra noggrannare läsningar och analyser. 2Smålänningen är en utpräglat lokal tidning med en upplaga på 13 200 exemplar (2003). Den täcker in tre kommuner: , där den är helt dominerande, samt Kapitel 4 Stereotyper i vardagen: Bilder av de främmande 101 till riksplanet har de tre länder vi valt utöver alla uppmärksammats negativt av en internationell opinion på grund av tilltagande restriktivitet mot dels flyktingar, dels andra mino- ritetsgrupper. uteslöts från bilaterala kon- sultationer inom EU till följd av det främlingsfientliga FPÖ:s medverkan i den nationella regeringen. Den nytillträdda danska regeringen med som stöd- parti har verkat starkt restriktivt mot flyktingmottagande och invand- ring. Byggandet av den så kallade Skammens mur i den tjeckiska staden nad Labem ledde till att också fick omvärldens ögon på sig, framför allt när det gäller synen på och för- hållningssättet till landets romer. Att jämföra småstäder från dessa länder med en småstad i tycktes oss intressant, eftersom det på många håll även i det svenska samhället finns tydliga tendenser till en mera avståndstagande syn på flyktingar och invandrare. Vid de allmänna valen hade främlingsfientliga partier stor framgång på lokal nivå, inte minst i sydligaste . Den omfattande debatten kring godkänt genom- förda språktest som kriterium för medborgarskap avslöjade mera all- mänt underströmmar i restriktivitetens tecken. Och innan valen avslöjade TV-programmet i ett omdiskute- rat inslag den utbredda förekomsten av grumliga föreställningar om flyktingar och invandrare bland aktiva politiker inom åtminstone två av de etablerade riksdagspartierna. Allt som allt har vi anledning att tro att diskurserna på vardagsnivån inte skiljer sig särskilt mycket mellan det svenska fallet och de tre övriga. Det är viktigt att få insikt om underströmmarna i de lokala diskussioner som försiggår om invandrare och flyktingar. Att uppmärksamma dessa är ett sätt att stämma i bäcken istället för i ån. När vi diskuterar de iakttagelser vi har gjort kommer det svenska fallet att vara styrande. Vi refererar till detta på djupet och gör sedan Även de andra tre är typiska lokaltidningar. Skive Folkeblad har en upplaga på 13 000 exemplar (2001) och vänder sig förutom till Skive kommun även till grannkommunerna . Noviny Vysocinys upplaga varierar efter veckodag med en toppnotering om cirka 10 000 exemplar (2002). Utöver Havlickuv Brod täcker tidningen närlig- gande orter som Golcuv Jeníkov, Chotebor och Ledec nad Sázavou. Nieder- österreichische Nachrichten (NÖ) ges ut i hela regionen och totalt överskrider upplagan 200 000 nummer . Tidningen är emellertid uppdelad i 27 mindre lokala editioner och i Amstetten trycks i cirka 15 000 exemplar , vilket tangerar upplagan för den regiontäckande NÖ i själva sta- den. läses också av invånarna i de trettiotalet orter som geografiskt tillhör Amstettenområdet. något snabbare utblickar till de övriga tre fallen. Genom att identifiera likheter och skillnader mellan de fyra fallen avser vi att nå större insikt om och djupare förståelse för hur stereotypa föreställningar om invandrare och flyktingar reproduceras och synliggörs i lokala sam- manhang. Begreppet stereotyp är ett centralt arbetsinstrument för vårt vid- kommande. Enklast kan stereotyper förstås som schablonartade före- ställningar om personliga egenskaper utifrån uppfattningar om gruppmedlemskap och dess attribut. Förenklade föreställningar råder såväl om gruppen som om individen och det sätts likhetstecken dem emellan. Därmed inte sagt att en stereotyp uppfattning inte kan vara rättvisande vid enstaka tillfällen (jfr och 1999), men det gäller som bekant också för den klocka som står helt stilla. Som Bhabha (1994:82) uttrycker det är en stereotyp ett substitut och en skugga, med andra ord är det en helt otillräcklig ersättning för för- domsfria bedömningar. Från forskningen på det kognitiva området är det dock välbekant att individen behöver ha en del förutfattade meningar för att effektivt kunna bearbeta de sinnesintryck han/hon utsätts för (t.ex. Vertzberger 1990; Hinton 1999). Det är helt enkelt tidsbesparande och ekonomiskt att göra så.