sou · GSB343d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Historiskt har däremot socialpolitik influerats av universalism, vilket är typiskt för socialdemokratiska välfärdsstatsregimer, som att familjen haft en stark position (Crompton & 1997). socialpolitik genomgick stora förändringar och är betydligt mer lik den socialpolitik som kännetecknar den liberala modellen (Crompton & 1997). Nivån av yrkessegregering efter kön förändras dock betydligt lång- sammare än socialpolitiken. Sammantaget kan vi därför anta att nivån av yrkessegregering efter kön är högre i än i . Att studera yrkessegregering efter kön Hur man bör mäta yrkessegregering efter kön är en källa till stora kontroverser inom forskarvärlden (se t.ex. 1993; 1993; Watts 1993; 1998; 1998). 9 Under har den spanska välfärdsstaten närmat sig bade den liberala och den socialdemokratiska välfärdstatsmodellen (1991). Denna uppen- bara anomaly kan förklaras av det faktum att hade en socialdemokratisk regering under det liberala . Den traditionella spanska synen på kvinnans roll i samhället liknar den vi finner i typiska konservativa länder som och . Den här studien representerar en alternativ tradition som före- språkar användandet av så kallade log-linjära modeller för att beskriva mönster av yrkessegregering på arbetsmarknaden.10 För- delen med denna statistiska metod framför olika varianter av olikhetsindex är att den ger ett marginaloberoende mått på varia- tionen mellan länder i sambandet mellan yrke och kön. Med marginaloberoende menas att vi kan studera skillnader i nivån av könssegregering mellan ländernas arbetsmarknader som inte är en effekt av att de har olika könssammansättning och yrkesstruktur (1992; 1995; 1998).11,12 För att kunna jämföra länder krävs naturligtvis en internationellt jämförbar yrkesklassificering och dessutom tämligen aggregerade yrkeskategorier. Här används därför tjugo yrkeskategorier baserade på en internationell standardklassificering av yrken (the Interna- tional Standard Classification of Occupations, ISCO-88).13 Denna yrkesklassificering innehåller även en hierarkisk dimension. Det betyder att yrkeskategorierna börjar med företagsledare, akade- miker och slutar med enklare yrken. I analysen samman- vävs därmed vad som brukar benämnas horisontell och vertikal segregering efter kön. För att inte förvirra ytterligare används be- nämningen yrkessegregering efter kön genomgående i texten. Det bör också noteras att ISCO-88, i likhet med andra yrkesklassi- ficeringar, inte är könsneutral. Traditionellt manliga yrkeskate- gorier är till exempel mer detaljerat beskrivna än traditionellt kvinnliga yrkeskategorier. Detta tillsammans med att jag använder stora sammanslagna yrkeskategorier döljer naturligtvis en väsentlig del av yrkessegregeringen efter kön. Huruvida detta bör ses som ett problem eller inte beror helt på syftet med studien. Eftersom jag är intresserad av att jämföra länder så vore detta ett problem om 10Log-linjära modeller har varit standardmetod inom stratifieringsforskning såsom social rörlighet (1992). Trots dess uppenbara relevans för studier av könssegregering har metoden inte använts inom denna forskning förrän (t.ex. 1995; 1998; ; Nermo 2000; 2003). 11Tekniken kommer inte att diskuteras här varför intresserade läsare hänvisas till kapitel 5 i min . För en mer utförlig genomgång av fördelar och nackdelar med olika index se metodavsnittet i kapitel 1 i Nermo (1999). Det sammanfattan- de mått på den generella nivån av yrkessegregering efter kön som används här bör trots allt förklaras. och Gruskys index A förklaras enklast som den genomsnittliga över- eller underrepresentationen av kvinnor i samtliga yrkeskategorier. Här redovisas ett relativt A som visar den procentuella skillnaden mellan ländernas generella nivå av yrkessegregering efter kön mätt med A. För en mer utförlig beskrivning av detta index se Nermo (1999). 12Alla modeller är specificerade i statistikpaketet LEM. Detta program är utformat för log- linjära modeller och livsförloppsstudier och speciellt lämpat för analyser som inkluderar tomma celler (för mer information se Vermunt 1997). 13För mer information om ISCO se Ganzeboom & Treiman (1996). användandet av fler mer detaljerade yrkeskategorier förändrade ländernas relativa nivå av yrkessegregering efter kön. kom- parativa studier tyder dock på att så inte är fallet (se t.ex. 1992). Att använda stora sammanslagna yrkeskategorier baserade på denna klassificering framstår därför inte som ett stort problem här eftersom syftet är att måla en bred bild av variationen mellan länder snarare än att finna något så abstrakt som den sanna nivån av yrkessegregering. I analyserna inkluderas alla förvärvsarbe- tande män och kvinnor mellan . De tjugo samman- slagna yrkeskategorierna finns beskrivna i, Tabell B i Appendix. Internationella skillnader i arbetsmarknadsbeteende I den teoretiska diskussionen ovan antogs, med stöd av tidigare forskning, att det finns ett samband mellan kvinnors arbetsmark- nadsbeteende och välfärdsstatens uppbyggnad. Nedan presenteras deskriptiv statistik över kvinnors förvärvsarbetsdeltagande, deltids- arbete och servicesektoranställning med andra ord tre aspekter av kvinnors arbetsmarknadsbeteende relaterade till välfärdsstatens uppbyggnad, men också potentiellt betydelsefulla för att förklara variation i yrkessegregering efter kön mellan länder. Av tabell 1 nedan framgår tydligt att kvinnors arbetsmarknads- beteende varierade betydligt mellan de sju länderna. Variationen i kvinnornas deltagande och därmed andelen hemarbetande följer delvis det mönster man kan förvänta utifrån ovanstående välfärds- statsdiskussion. Kolumn 1 och 2 i Tabell 1 visar att kvinnors för- värvsdeltagande är betydligt högre i de nordiska länderna än i och . De två konservativa länderna är således, i termer av kvinnors förvävsarbete och hemarbete, de nordiska län- dernas motpol.14 och befinner sig som väntat på en mellanposition med något lägre nivåer för kvinnors för- värvsdeltagande än de nordiska länderna. 14 Andelen hemarbetande är baserat på en skattning av andelen gifta/sammanboende respon- denter som inte är aktiva på arbetsmarknaden, och hävdar att deras inaktivitet inte beror på arbetslöshet, studier, något handikapp eller att de var för- tidspensionärer. Denna definition tycks ge en tillförlitlig andel hemarbetande. Definitionen ger t.ex. endast en marginell underskattning av andelen hemarbetande i . Beskrivande statistik över faktorer relaterade till välfärdsstatens uppbyggnad, och av vikt för att förstå variation i yrkessegregering efter kön mellan länder Deltidsarbete(a) Servicesektor(b) Rangordning(c) kvinnor (%) kvinnor (%) anställda (%) sektorn (%) (a)Deltidsarbete är definierat som /vecka. Deltidsarbete baseras på den normala arbetstiden , utom för där arbetstid baseras på antalet arbetande timmar veckan före intervjun. (b)Servicesektorn inkluderar statlig tjänst, konsumentservice, socialservice och affärsverksamhet. (c)Länderna har rangordnats från 1 låg grad av yrkessegregering till 7 hög grad av yrkessegregering. I enlighet med den förväntade effekten av kvinnligt förvärvsdeltagande, deltidsarbete och sektorsanställning. Den slutliga rangordningen är beräknad som summan av rangordningar dividerat med antalet indikatorer, dvs. Källa: Egna beräkningar baserade på the Employment Study. Kolumn 3 i tabell 1 visar dessutom att kvinno/mans-kvoten i för- värvsdeltagande är närmare ett i de nordiska länderna, Storbritan- nien och än vad den är i och . Kvinnor är med andra ord mycket underrepresenterade i arbetskraften i de två senare länderna. Fördelningen av deltidsarbete mellan länderna visar däremot ett något annorlunda mönster.15 Av kolumn 4 i tabell 1 framgår att högst andel deltidsanställda kvinnor återfinns i och Stor- . I dessa länder arbetar mer än en tredjedel av de anställda kvinnorna deltid. Motsvarande siffra för och är . I de återstående länderna (, och ) arbetar mellan av de anställda kvinnorna i veckan.16 Kolumn 5 visar knappast förvånande att den deltidsarbetande arbetskraften i huvudsak utgörs av kvinnor i de studerade länderna. Det är dock värt att notera att det finns en betydande variation mellan länderna i graden av kvinnlig överrepresentation i deltidsarbete. I Storbritan- nien utgör till exempel kvinnor av alla deltids- anställda. Motsvarande siffra för , och är mellan (Tabell 1, kolumn 5). Den sista faktorn av intresse här är storleken samt könsamman- sättningen av servicesektorn i de studerade länderna.17 Service- sektorns andel av arbetsmarknaden i , och visar att dessa länder är något mer utvecklade serviceekonomier än , och (Kolumn 6). I de förra länderna arbetar av de anställda inom service- sektorn. Motsvarande siffra för , och Storbritan- nien är . Av kolumn 7 framgår vidare att en majoritet av anställda kvinnor arbetar inom servicesektorn. Detta gäller alla länder utom där servicesektorn endast syssel- sätter hälften av den kvinnliga arbetskraften. I alla länder utom är dessutom servicesektorn klart kvinnodominerad (Kolumn 8). Sammanfattningsvis är det således främst variationen mellan länderna i kvinnors förvärvsdeltagande och till viss del service- sektorns storlek och könssammansättning som följer det mönster 15Med deltidsarbete avses här /vecka. 16Det är värt att notera att en definition av deltidsarbete som /vecka endast ökar andelen hemarbetande i . 17Service- eller tjänstesektorn innefattar offentlig service, hotell-restaurang, social service; som hälso- och utbildningsverksamhet, och affärsservice som bank- och försäkringsverk- samhet (jfr. 1990; 1991). man kunde förvänta sig utifrån den tidigare diskussionen. En rangordning baserad på alla åtta kolumner i tabell 1 visar däremot en betydligt större överensstämmelse med det förväntade mönst- ret.18 De nordiska länderna har i genomsnitt högst poäng, medan de konservativa eller familjeorienterade länderna, och Spa- nien, har lägst poäng. och innehar därmed en mellanposition. Det bör dock noteras att skillnaden mellan Stor- och är marginell. Denna rangordning är natur- ligtvis en mycket grov indikator som är beroende av såväl antalet faktorer som antalet aspekter av dessa faktorer. Trots brister indikerar denna rangordning ändå att den sammantagna variationen mellan länderna i kvinnligt förvärvsdeltagande, arbetstid och sektorsanställning till stor del följer det mönster man kan förvänta utifrån skillnader mellan ländernas välfärdstatsuppbyggnad. Huru- vida variationen i yrkessegregering efter kön mellan länderna följer motsvarande mönster återstår dock att analysera. Avslutningsvis bör noteras att de data som presenterats här är . Kvinnors förvärvsarbetsbeteende i de studerade länderna har naturligtvis förändrats en del. Förvärvsfrekvensen för kvinnor och män har till exempel gått ner i och var , vilket gör att är det land som har den högsta andelen kvinnor på arbetmarknaden . Vidare kan noteras att andelen förvärvsarbetande kvinnor har ökat i framförallt och . var denna andel i och i (se Figur A i Appendix).19 Den privata sidan av servicesektorn har dessutom vuxit i . Nyare data skulle där- med i viss mån avvika från det som presenterades ovan. Det kan därför inte uteslutas att även nivån av könssegregering har föränd- rats. svenska studier av förändringar av yrkes- segregering efter kön visar dock att förändringstakten är mycket långsam (se t.ex. Nermo 1999; 2001; 2001). Sammantaget tyder därför inte de ovan nämnda föränd- ringarna på att en analys av yrkessegregering efter kön med nyare data skulle förändra variationen mellan länderna i någon nämnvärd utsträckning. Nedanstående analyser av variation i yrkessegregering 18Rangordningen är den genomsnittliga rangordning beräknat på de sju kolumnerna som presenteras i tabell 1. Alla länder har rangordnats i varje kolumn från 1 till 7, dvs. från låg till hög förväntad nivå av könssegregering på arbetsmarknaden. 19Data kommer från ILOs hemsida . För en jämförelse mellan samtliga länder av förändringen av andelen förvärvsarbetande kvinnor se Figur A i Appendix. efter kön mellan länder kan därför antas vara fullt giltiga trots de dryga som förflutit sedan data samlades in. Variation i yrkessegregering efter kön ett empiriskt test Vi har redan noterat att länder med liknande välfärdsstatsstruktur också uppvisar vissa generella likheter i kvinnors förvärvsdel- tagande, förekomsten av deltidsarbete samt servicesektorns storlek. Om det stämmer att dessa faktorer är viktiga för att förklara variation i yrkessegregering efter kön mellan länder är det rimligt att liknande välfärdsstatsstruktur också ger liknande nivåer av yrkessegregering på arbetsmarknaden. Utifrån detta resonemang kan vi förvänta att yrkessegregeringsnivån efter kön är högst i de tre nordiska länderna och lägst i de två konservativa länderna och . Vidare antyder den mer moderata nivån av kvinnligt förvärvsarbetsdeltagande i och en något lägre yrkessegregeringsnivå än i de nordiska länderna. An- tagandet om att servicesektorn i skulle vara mindre yrkes- segregerad efter kön än motsvarande sektor i andra så kallade serviceekonomier antyder också en mer moderat yrkessegre- geringsnivå i än i de nordiska länderna. I fall motsägs dock detta antagande av såväl den höga andelen deltids- arbetande kvinnor som av den slutliga rangordningen i Tabell 1 ovan. Dessa indikatorer antyder snarare att yrkessegregeringsnivån i förväntas vara lika hög som i de nordiska länderna. Innan vi studerar huruvida variationen mellan länderna följer det förväntade mönstret bör vi vara på det klara med att länderna uppvisar stora likheter i yrkessegregering efter kön.20 Den variation som trots allt finns redovisas i figur 1 nedan som procentuella skillnaden mellan länderna i det sammantagna sambandet mellan yrke och kön.21 Av denna analys framgår att den amerikanska arbetsmarknaden har lägst yrkessegregeringsnivå efter kön. Vi använder därför som referenspunkt, det vill säga nivå har satts som siffran ett i figuren. Av Figur 1 framgår således att sambandet mellan yrke och kön är starkare i än i . Sammantaget tycks dock variationen 20En modell som tillät nivån av yrkessegregering att variera mellan länderna fångade upp 67procent av variationen i den modell som antog en nivå av yrkessegregering i alla länder. För mer information om dessa modeller se Nermo (1999). 21Beräkningen av yrkessegregeringsnivån representerar den genomsnittliga under-, respek- tive överrepresentationen av kvinnor beräknat på samtliga yrkeskategorier. mellan länderna endast delvis följa det tidigare förväntade mönst- ret. och har t.ex. lägst nivå av yrkessegregering efter kön, och och har högst. har här en mittenposition tillsammans med . Variation mellan länder i yrkessegregering efter kön. (Nivån av yrkessegregering efter kön i är satt till 1) föreslogs att en del av ovan rapporterad variation skulle kunna förklaras genom att ta in hemarbetande i analysen. I en tidigare analys som inte presenteras här inkluderade jag hemarbe- tande i kategorin enklare affärs- och serviceyrken (19). Detta ökade nivån av yrkessegregering dramatiskt i och . Det är således rimligt att anta att de konservativa länderna skulle ha en betydligt högre yrkessegregeringsnivå om fler kvinnor förvärvs- arbetade. En minskning av andelen hemarbetande skulle naturligt- vis påverka fler än endast en yrkeskategori. Trots det är det ändå uppenbart att en del av variationen mellan länderna beror på hur stor andel som är hemarbetande (oavlönat) i respektive land. Yrkessegregeringsmönster i sju länder Ovanstående analys indikerar att sambandet mellan yrke och kön är relativt starkare på arbetsmarknaden i , och Stor- än i de övriga länderna inkluderade i denna studie. Ovanstående beräkning av yrkessegregeringsnivån representerar medelvärdet av under-, respektive överrepresentationen av kvinnor i samtliga yrkeskategorier. Beräkningen ger således ingen informa- tion om kvinnors relativa under- respektive överrepresentation i varje enskild yrkeskategori. Nästa steg är därför att jämföra samt- liga tjugo yrkeskategorier i de inkluderade länderna (jfr. De så kallade segregeringskurvorna i Figur 2 visar den relativa under- respektive överrepresentationen av kvinnor i varje yrkeskategori. Ett positivt värde i Figur 2 betyder att kvinnor är relativt överrepresenterade inom yrkeskategorin och ett negativt värde betyder följdaktligen att kvinnor är relativt underrepresente- rade inom yrkeskategorin. Figur 2 visar, trots viss variation inom några yrkesgrupper, att de sju ländernas segregeringskurvor följer ungefär samma mönster. Kvinnor i de studerade länderna är generellt underrepresenterade inom tekniska yrken, inom traditionell tillverkningsindustri såsom bygg och anläggningsverksamhet (13), kvalificerade yrken inom metall och maskinindustri (14), specialister inom naturvetenskaplig och teknisk verksamhet (3), processoperatörer och maskinskötare (17, 18). De är lika väntat överrepresenterade inom hälso- och sjukvårdsarbeten (4, 8), Läraryrken (5), affärs- och enklare service- yrken (19). Kvinnor är således med undantag för viss variation mellan länderna i huvudsak underrepresenterade i kategorier som tillhör tillverkningsindustrin och överrepresenterade i yrken som tillhör servicesektorn. Det råder således en mycket tydlig generell likhet mellan länderna med hänsyn till skillnader i arbetsmarkna- dernas könssammansättning och yrkesstruktur. Segregeringsmönster i sju länder. Alla förvärvsarbetande mellan 2 65 år Utifrån Figur 2 är det svårt att utvärdera den faktiska variationen mellan länderna. För att få en mer lättolkad figur så måste vi skilja ut ett mindre antal länder som kan sägas representera olika mönster. En sambandsanalys visar att de sju inkluderade länderna kan sägas följa tre mönster av yrkessegregering efter kön (ej redo- visad här).22 Den första gruppen består av och , med i mitten. Den andra av och , och den tredje av de två återstående länderna och . Dessa tre grupper överensstämmer inte med den tidigare indelningen av välfärdsstatsregimer. Trots det finns en överens- stämmelse mellan de tre välfärdstatsregimerna och de länder som bäst representerar dessa grupper nämligen , och . Det följande fokuserar därför på likheter och skillnader mellan dessa tre länder (se figur 3). Ett tydligt exempel på skillnad mellan dessa tre är att kategorin företagsledare och chefer i mindre företag (2) är kvinnodomine- rad i och relativt könsintegrerad i ., men mansdomi- nerad i . Detta tillsynes uppseendeväckande resultat för- 22 För mer information om denna analys se kapitel 5 i Nermo (1999). dock av att en stor grupp kvinnor, i framförallt , är ensamföretagare utan anställda Om dessa utesluts ur analysen blir denna kategori mansdominerad i samtliga tre länder. En annan intressant skillnad är att kategorin Specialister inom naturveten- skaplig och teknisk verksamhet (3) är relativt könsintegrerad i , men mansdominerad i och . En möjlig för- till denna skillnad är att svenska kvinnor är relativt över- representerade inom vissa kvalificerade arbeten inom fysik och kemi som ingår i denna kategori. Om kategorin var begränsad till civilingenjörer inom metall och maskinindustri skulle den ha varit mansdominerad även i . Vi måste komma ihåg att vårt fokus här är att jämför olika länder. Ovanstående resultat är därför rela- tiva i bemärkelsen att de endast gäller när hänsyn tagits till varia- tionen mellan ländernas arbetsmarknaders könssammansättning och yrkesstruktur. Kategorin Specialister inom naturvetenskaplig och teknisk verksamhet (3) är således inte könsintegrerad i om vi studerar en enkel procentfördelning. Segregeringsmönster i tre länder. Alla förvärvsarbetande mellan 20 65 år Yrkessegregering efter kön givet arbetstid och servicesektors- anställning Enligt ovanstående analyser är det uppenbart att de studerade ländernas mönster av yrkessegregering efter kön uppvisar stora likheter. finns det en viss variation som visar att sam- bandet mellan yrke och kön är relativt starkare i , och än i de andra länderna. Variationen mellan länder följer således inte det förväntade mönstret. Nästa steg är att studera i vilken utsträckning arbetstid och anställningssektor kan förklara variation i yrkessegregering efter kön mellan länder. Med denna analys studeras förändringen av sambandet mellan yrke och kön före samt efter hänsyn tagits till individernas arbetstid respek- tive anställningssektor.23 Poängen här är att vi kan mäta hur stor del av variationen mellan länder i sambandet mellan kön och yrke som förklaras av skillnader mellan länder i fördelningen av deltidsarbete över kön och yrke. På samma sätt kan vi även studera service- sektorns betydelse för att förklara variationen i yrkessegregering efter kön. Analysen som inte presenteras här visar att sektor är av betydelse för att förstå variation mellan länder i yrkessegregering efter kön. Arbetstid visade sig däremot inte vara relevant för att förklara skillnader i sambandet mellan yrke och kön mellan de studerade länderna. Det senare betyder att förekomsten av traditionellt del- tidsarbete kortare än saknar betydelse för att förklara skillnader mellan länder i yrkessegregering efter kön.24 I det följande fokuseras därför endast servicesektorns betydelse. Syftet är således att studera hur den relativa variationen mellan länder i yrkessegregering förändras när vi tar hänsyn till det faktum att anställning inom servicesektorn är vanligare i de nordiska län- derna och än det är i till exempel och . Poängen här är inte att jämföra faktiska nivåer av yrkessegregering efter kön, utan att studera förändringen i variationen mellan länder före samt efter hänsyn tagits till servicesektorn. Om all variation i yrkessegregering efter kön mellan länder förklaras av variation 23Denna jämförelse är endast möjlig när modellerna är additiva Den som vill ta del av modellspecifikationer hänvisas till kapitel 5 i Nermo (1999). 24Den som vill ta del av dessa analyser hänvisas till kapitel 5 i Nermo (1999) eller Nermo (2000). mellan länder i sektorsanställning får alla länder värdet noll i Figur 4.25 Av Figur 4 framgår, föga förvånande, att så inte är fallet. Sam- mantaget tycks skillnaden mellan ländernas nivåer av yrkessegre- gering däremot öka något efter att vi kontrollerar för sektor. Fin- land, och blir å ena sidan relativt mer könssegre- gerade, och och relativt mindre yrkessegre- gerade efter kön när hänsyn tagits till servicesektorn. avviker dessutom genom att vara klart mindre yrkessegregerat efter kön än de andra länderna givet sektor. och behåller ungefär samma relativa position efter att hänsyn tagits till sektor. Detta resultat kan tolkas som att servicesektorn har en relativt starkare segregerande effekt i och än i till exempel . Relativ i sambandet mellan yrke och kön före och efter hänsyn till anställningssektor -0,1 -0,2 Det viktigaste resultatet här är ändå att variationen i yrkessegre- gering efter kön inte minskade när vi tog hänsyn till skillnader mellan ländernas servicesektorer. Den relativa skillnaden mellan länderna är således, i motsats till det förväntade, större när vi kontrollerat för anställningssektor. Den relativa förändringen ovan 25 Den relativa variansen är beräknad som den landsspecifika variansen dividerat med genom- snittsvariansen för alla länder. Analysen säger inte mycket om skillnaderna mellan de båda sektorerna med avseende på yrkessegregering efter kön. Det är därför intressant att jämföra nivån av yrkessegregering efter kön i service- respektive industri/tillverkningssektorn i de sju länderna (se Figur 5).26 Generell styrka i yrkessegregering (A) efter kön uppdelat på anställningssektor. I Figur 5 presenteras variationen mellan länder i den generella styrkan av yrkessegregering uppdelat på sektor. Det är tydligt att servicesektorn är relativt mer yrkessegregerad efter kön än industri/tillverkningssektorn i fyra av de sju länderna (, Sve- rige, och ). Den mest slående relativa skillnaden mellan sektorerna återfinns i och .