sou · GSB343 · 2005-01-01 00:00:00 — Det är också detsamma som att avskaffa orättfärdiga arbetsvillkor förknippade med olika yrkens könsdominans. Det finns många sätt att se på förekomsten av den könssegregerade arbetsmarknaden. Ett är att man uppfattar könsmönstret som en spegling av kvinnors och mäns fria val; kvinnor vill t.ex. arbeta i vård- och omsorgsyrken medan män hellre vill arbeta i monterings- och mekanikeryrken. Ett annat utgår från att existerande könsrolls- mönster inte är en konsekvens av individers fria val utan av att kvinnor och män har förutbestämda roller att spela i arbetslivet. Roller som inte bara bestäms av arbetsgivarens preferenser utan också av de allmänna förväntningar som finns på kvinnor och män i egenskap av yrkesarbetande, samhällsmedborgare, maka/make, för- älder m.m. Med detta synsätt blir arbetsmarknadens könsupp- delning inte alls enbart, eller ens huvudsakligen, ett utslag av indi- viders fria val.1 Att arbetsmarknaden är könsuppdelad innebär inte bara att kvinnor och män har olika yrken och utför olika arbetsuppgifter utan också att arbetsvillkoren i olika avseenden blir olika. Skilda löner och förmåner, liksom skilda karriär- och andra utvecklings- möjligheter har visat sig vara direkta konsekvenser av yrkesseg- regeringen. Oavsett vilka de bakomliggande orsakerna är till att arbetsmarknaden är könsuppdelad finns det därför av jämställd- hetsskäl anledning att analysera denna segregering. Det finns emellertid även ett annat, och mer generellt ekonomiskt skäl till att uppmärksamma fenomenet. En könssegregerad arbetsmarknad ten- derar nämligen att försvåra matchningen på arbetsmarknaden och 1 Det finns ett flertal ekonomiska och icke-ekonomiska teorier till att arbetsmarknaden är könsuppdelad. Till de mest omtalade/använda hör humankapitalteorin och teorin om ratio- nella val, institutionella teorier som förklarar segregering med de regler och mönster som olika institutioner utarbetat (t.ex. fack och arbetsgivare) samt feministiska teorier. De senare kan ses som ett komplement till de ekonomiska teorierna därför att det handlar om eko- nomisk underordning av kvinnor som upprätthålls via arbetsmarknaden men också av den tidiga socialiseringsprocess som flickor och pojkar är utsatta för. En process som innebär att arvet från tidigare generationer på arbetsmarknaden förs vidare. (Se t.ex. Stanfors (2003) för en närmare presentation av olika teorier om könssegregering.) därmed att försämra den samhällsekonomiska effektiviteten och drivkrafterna för ekonomisk tillväxt. Ett enkelt exempel kan belysa detta. Antag att kvinnor endast fick ägna sig åt vård och under- visning samt att män skulle vara förbjudna att inneha dessa yrken. Det skulle då finnas åtskilliga kvinnor vars håg och begåvning för t.ex. ingenjörsarbete inte kunde utnyttjas, som det skulle finnas män vars håg och fallenhet för undervisnings- och omsorgs- arbete inte heller kunde användas. Det är uppenbart att en sådan situation skulle medföra förluster, inte bara i samhällsekonomisk mening (rätt person hamnar ofta på fel plats) utan också i det avseendet att människor skulle hindras från att ta det yrke de egentligen vill ha.2 En könssegregerad arbetsmarknad får konsekvenser även för arbetsgivarna. De får inte alltid den mest lämpade arbetskraften i objektiv mening, utan möjligen vad de tror är den bästa. Och för samhället som helhet gäller att man ej får ut de bästa av de resurser som satsats i form av t.ex. utbildning. När (som i ) utbild- ningen är gratis och lika för alla vore det naturligtvis bäst om de färdigutbildade fick de jobb de var utbildade för. Ur ren effek- tivitetssynpunkt kan därför aldrig en sortering av arbetskraften utifrån tradition, biologi, fördomar, attityder eller på andra köns- segregerande grunder vara till gagn för samhället. Att uppmärksamma den könssegregerade arbetsmarknaden är inte detsamma som att påstå att alla kvinnor och män gjort fel- aktiga val. De flesta vill nog hävda att de gjort helt fria och riktiga val. Men det utesluter inte att det för många skedde under rådande omständigheter. Omständigheter som kan vara allt från aktuell familjesituation, arbetsmarknadsläge, privatekonomi till att man inte kom ifråga därför att man tillhörde fel rekryterings(köns)kate- gori. Beroende på vilken politik som förs får sådana omständig- heter större eller mindre genomslag på yrkesvalet. I denna mening förenas fria val med en medveten politik på området.3 2Detta scenario är inte helt orealistiskt eftersom är inte alltför avlägsen då kvinnor var helt utestängda från vissa yrken. avsnitt 1.3.) 3Könssegregeringen på arbetsmarknaden har behandlats i flera studier i liksom inter- nationellt, se t.ex. , Gonäs m.fl. (1999)(2001), Westberg- Wohlgemuth (1996), Tyrköö och (2001), (2001) och Rubery (1999). 1.1De ekonomiska skälen sammanfattning Som framgått ovan finns det direkta kopplingar mellan yrkessegre- gering och ekonomi på flera plan: Privatekonomiskt får det konsekvenser om segregering innebär att kvinnor enbart är hänvisade till jobb med lägre lön och sämre ut- vecklingsmöjligheter därför att de, på grund av sitt kön, är ute- stängda från t.ex. bättre betalda jobb. Om segregering innebär att kvinnor och män överhuvudtaget inte kan komma ifråga för vissa arbetsuppgifter därför att de tillhör fel könskategori. Om segre- gering, oavsett hur den uppstått, inneburit att den del av arbets- marknaden där merparten kvinnor befinner sig har sämre arbets- villkor (inkl. lönevillkor) än den del där männen befinner sig. Dessa effekter uppkommer om segregering innebär att arbetsgivare endast rekryterar anställda ur den grupp som hon eller han alltid rekryterat ur. Slentrian, riskversion och/eller okunskap utgör hin- der för en breddning av rekryteringsunderlaget vilket kan äventyra såväl företagens tillgång till arbetskraft i allmänhet som att alltid ha tillgång till den bästa arbetskraften. Utbildningssystemet är exempel på en samhällelig angelägenhet som är av stort samhällsekonomiskt intresse. För att investeringar i humankapital skall betala sig, både för individ och samhälle, fram- står därför en sortering utifrån kön som förkastligt. Ett annat exempel är försäkringssystemens utformning. Om en könssegre- gerad arbetsmarknad leder till ökade sjukskrivningar som det begränsar möjligheterna till omplaceringar och nya yrkesval leder det till ekonomisk ineffektivitet ur samhällets synpunkt. Vidare kan regioners överlevnad vara avhängig den (allmänna) inställning som finns till både icke-könstypiska yrkesval och icke- könstypiska arbetskraftsrekryteringar.4 4 I bilaga 8 diskuterar A. Boschini implikationerna av genusspecifika utbildningsval på basis av OECD-data och vad de sociala normerna kan betyda för den ekonomiska utvecklingen. 1.2Varför studera könssegregeringen nu? Att få till stånd en arbetsmarknad där den enskilde utan hinder av lagar, fördomar och liknande, är fri att efter begåvning och intresse själv välja det yrke hon eller han vill ha och kan få, bör vara målet för alla åtgärder på området. En könssegregerad arbetsmarknad behöver inte vara ett tecken på ineffektivitet, men det kan vara så. Ett huvudskäl till denna utrednings tillkomst är nittiotalets för- ändringar på arbetsmarknaden och hur den eventuellt kommit att påverka könsstrukturen. Om det skett någon påverkan kan den i så fall tillskrivas ett friare och mindre könsbundet val av individerna? Utöver detta huvudskäl går det också att peka på andra motiv till att nu uppmärksamma frågan: Flera prognoser pekar på att de kommande decennierna kommer att innebära stora nyrekryteringsbehov till många branscher både sådana som domineras av kvinnor och som domineras av män. Efterfrågan på arbetskraft har alltid varit en viktig drivkraft när det gäller att integrera nya grupper i arbetslivet, något som tydligt framgår när man studerar kvinnornas etablering på arbetsmark- naden. perioder av arbetskraftsbrist visar att intresset för att ta i bruk den dåvarande arbetskraftreserven, kvinnorna, ökade när bristen blev akut. finns ingen sådan kvinnoreserv, och om den kommande bristen skall kunna lösas på ett smidigt sätt, krävs att de olika yrkena är öppna för båda könen. En inlåsning av den kvinnliga och manliga arbetskraften till olika yrken kommer att försvåra den struktur- och yrkesomvandling som förestår. Ny- tillkomna och redan etablerade på arbetsmarknaden kommer att efterfrågas till yrken och arbetsområden som är köns- märkta och då är frågan både hur man skall få fler män intresse- rade för typiska kvinnoyrken, och hur man skall få ökad acceptans för kvinnor i typiska mansyrken.5 5 I AMS redovisning, Var finns jobben 2002 framgår att några av de yrken som kommer att vara särskilt utsatta vad gäller arbetskraftsförsörjning på lång sikt är olika teknikyrken, IT-specialister, vård- och omsorgsyrken samt olika undervisningsyrken. Många betydande utbildningspolitiska beslut fattades under 1990- talet. Allt fler tillbringar nu i skolsystemet och det har skett en kraftig utbyggnad av högskolorna och antalet utbildnings- platser. blev det livslånga lärandet ett etablerat begrepp vilket innebär att utbildning inte längre skall ses som en tidsmässigt isolerad företeelse utan som en återkommande aktivitet under individens hela livscykeln. Den ekonomiska krisen i början av decenniet innebar också att extraordinära satsningar gjordes på grupper med kortare utbildning. som introdu- cerades är ett exempel på detta. Kvinnorna har utgjort mer- parten av de medverkande i detta program vilket överensstämmer med den allmänna trenden att kvinnor haft större studiebenägenhet än män under en följd av år . Att de höjda utbildningsambitionerna, såväl på individ- som samhällsnivå, kommer att påverka den könssegregerade arbets- marknaden är sannolikt. Den konkreta aktivitet som bedrivits för att minska segregeringen har främst handlat om att styra flickor/kvinnor till för dom otraditionella utbildnings- program. Programmen har varit relativt omfattande och har också gett resultat i kvinnors utbildningsval. Frågan är dock när mot- svarande åtgärder skulle kunna vidtas för att förmå pojkar/män att välja okonventionella utbildningar. Men oavsett detta så aktuali- serar den höjda nivån på utbildningssatsningarna, speciellt inom högskolan, frågan om arbetsmarknadens yrkessegregering och den ökar vikten (och den samhällsekonomiska betydelsen) av att individerna kan göra ett fritt och riktigt val.6 Lönegapet mellan kvinnor och män är fortfarande påtagligt och (tyvärr) har det inte minskat det senaste decenniet.7 En av för- klaringarna är könsuppdelningen vad gäller yrken på arbetsmark- naden. Det genomsnittliga löneläget är lägre i kvinnodominerade yrken än i mansdominerade. Det är därför inte överraskande att det förefaller finnas en trend bland unga kvinnor att vilja utbilda 6Med fritt menas i detta sammanhang att de (kvinnor och män) inte skall behöva avstå från att välja ett yrke enbart av det skälet att merparten utövare av yrket består av det andra könet. 7Se t ex (2003) för en genomgång av svenska lönestudier som gjorts under 1990- talet. sig bort från dessa yrken. Den könssegregerade arbetsmarknaden är alltså ett viktigt hinder för det mer allmänna målet om lönelikhet mellan könen. Diskussionen om en allmän arbetstidsförkortning har pågått under både , dock utan att det avsatt några djupare spår i lagstiftningen. Däremot har acceptansen för könssegregerade arbetstider uppenbarligen varit stor. Medan nästan alla män arbetat heltid och innehaft heltidstjänster har antalet kvinnor som arbetat deltid och enbart haft deltidstjänst varit stort. Att tillfälligt gå ner till deltid från en heltidstjänst är en sak medan att endast inneha en deltidstjänst är en helt annan sak. Det senare har också visat sig vara ett stort problem då många kvinnor kommit att fastna i sin deltidsanställning efter att, som de avsett, endast tillfälligt velat korta arbetstiden. Den höga frekvensen av deltidstjänster inom många kvinnodominerade yrken har säkerligen också varit ett hinder för många män att ta dessa yrken. kan avsaknaden av möjligheter att överhuvudtaget få arbeta deltid inom många mansdominerade områden utgjort ett hinder för kvin- nors integrering i dessa. Om arbetstiderna skulle ändras och de ofrivilliga deltidsanställningarna försvinna skulle det säkert också få effekt på könsegregeringen på arbetsmarknaden. Låg rörlighet och höga sjukskrivningstal Omfattningen av sjukskrivningarna har stigit och en fråga är vad den könssegregerade arbetsmarknaden betyder i sammanhanget. Det finns studier som tyder på att sjukskrivnings- talen är lägre i könsintegrerade jobb än i könssegregerade. Den fråga detta reser är därför om sjukskrivningarna skulle kunna minska och sjukperioder förkortas om arbetsmarknaden breddades och alternativen för både kvinnor och män blev betydligt flera än de är . Det är t.ex. känt att omsorgsarbeten är fysiskt be- tungande som det domineras helt av kvinnor, som av denna anledning ofta tvingas till sjukskrivning på grund av olika arbetsskador. Det är alltså fullt möjligt att en mindre segregerad arbetsmarknad skulle kunna leda till en minskning av sjuktalen i landet.8 Det finns en ömsesidighet i könssegregeringen i hemmen och på arbetsmarknaden. En könssegregerad arbetsmarknad tenderar att upprätthålla en könstypisk arbetsdelning i hushållet/familjen och könssegregeringen i hushållet bidrar till att cementera könsupp- delningen på arbetsmarknaden. Om man vill minska segregeringen på något område måste därför insatser göras på båda håll. Den ekonomiska krisen innebar inte bara minskad sysselsättning utan dessutom snabbt minskande födelse- tal. Detta bekräftade det trendbrott som noterades då både kvinnors arbetskraftsdeltagande och barna- födande steg . Utvecklingen utgör en ytterligare bekräftelse på detta och är dessutom en markering om att kvinnors yrkesarbete skall ses som förutsättning och inte ett hinder för att sätta barn till världen. Man kan säga att unga kvinnors utbildnings- och yrkesval är reella i den meningen att de görs utifrån deras faktiska önskan och behov och inte utifrån en tänkt familjebildning. Deras valmöjligheter blir därför också mycket större än tidigare och dessutom vill de, precis som männen, tas på allvar och beaktas i rekryterings- och karriärprocessen. Att barn och familj skulle utgöra något hinder i detta accepteras inte längre av unga kvinnor. Valet mellan att yrkesarbeta eller hem- arbeta, på hel- eller deltid, blir för många därför allt ovanligare. Unga kvinnor förväntar sig en hög grad av integration i ansvaret för hushållet från männens sida. För att förverkliga detta, och alltså stimulera (eller i varje fall inte motverka) barnafödandet krävs därför att segregeringen på arbetsmarknaden (och därmed också i hemmen) bryts. – världens mest könssegregerade land? beskrivs ibland som extremt könssegregerat. Hur mycket mer segregerat är i förhållande till andra, motsvarande, länder är dock till stor del en fråga om hur segregering definieras. Eftersom länderna inom t.ex. EU ser olika ut både vad gäller kvin- 8 I bilaga 9 diskuterar K. hur ett samband mellan sjuktal och könssegregering skulle kunna se ut. nors förvärvsfrekvens och den sociala infrastrukturens omfattning och utseende får det också konsekvenser för hur könssegregerad arbetsmarknaden är. Länder där kvinnor utför en stor del av om- sorgsarbetet på heltid och oavlönat utanför marknaden redovisar därför inte sällan en mindre könssegregerad arbetsmarknad än vad länder där (nästan) alla kvinnor yrkesarbetar gör. Skälet är att när stora delar av den tidigare oavlönade omsorgssektorn flyttar ut från hemmen/hushållen och blir avlönat på marknaden blir det fortsatt ett kvinnodominerat, men avlönat, arbetsområde och på så sätt ökar könssegregeringen. Om den primära könsuppdelningen, dvs. den skarpa uppdelningen i hushålls- och marknadsarbete, beaktades vid beräkning av segregeringens storlek skulle därför länder med många hemarbetande kvinnor knappast komma ut som mindre könssegregerad än andra länder.9 1.3Framväxten av en könsuppdelad arbetsmarknad10 Med industrialismens genombrott, lönearbetets framväxt och den tilltagande urbaniseringen kom det gamla jordbrukarhushållet att gradvis lösas upp och en ny typ av hushåll, en ny familj, började i stället formeras. Den byggde sin försörjning på lönearbete som främsta inkomstkälla. I och med detta blev uppsplittringen mellan marknadsarbete och hemarbete tydlig, liksom könsarbetsdelningen, där mannen skulle sörja för ekonomin och kvinnan för hem och barn. Denna rollfördelning kom tidigt att permanentas och om mannens uppgift som ekonomisk familjeförsörjare blev ensidig och statisk blev kvinnans desto mer varierande beroende på social- gruppstillhörighet, familjestorlek och makens försörjningsförmåga. Spridningen i kvinnogruppen kunde därför bli mycket stor alltifrån den försörjda hemmafrun utan barn till kvinnan som, för- utom ansvar för hem och barn, också hade ett ekonomiskt ansvar. Det senare var alls inte ovanligt. I hushåll där mannen drabbades av sjukdom eller arbetslöshet eller hans inkomst inte var tillräckligt 9I bilaga 1 och 2 redovisar och diskuterar och könssegrege- ringens omfattning i olika länder och sätter också in den svenska könssegregerade arbets- marknaden i ett internationellt sammanhang. 10Hur kvinnors ställning på svensk arbetsmarknad förändrades finns beskrivet i flertalet studier. Se t.ex. Hedenborg & (2003), Stanfors (2003), (2000), Frangeur (1998), (1990, 1995), (1992), (1988, 1991), Kyhle (1979, 1987) och (1988). stor att försörja familjen var hennes ekonomiska bidrag ofta livs- nödvändigt.11 Industrialismens genombrott medförde en kraftig expansion på arbetsmarknaden och efterfrågan på arbetskraft steg. I första hand anställdes dock män. Konsumtionsvaruindustrins framväxt liksom teknikens utveckling ökade visserligen efterfrågan på kvinnor men antalet kvinnliga industriarbetare blev aldrig speciellt stort trots att de var den billigare arbetskraften.12,13 Efterfrågan på kvinnor till husligt arbete var däremot mycket stor. Hembiträden, pigor, tvätt- och städhjälp, dvs. arbeten som liknade arbetsuppgifterna i hem- met, var de vanligaste kvinnojobben . Förutom detta naturliga arbetsområde ansågs också arbete inom sjukvården och inom småbarnsutbildningen som passande för kvinnorna. Eftersom dessa yrken krävde viss utbildning ansågs de speciellt lämpliga för borgarklassens kvinnor och för dem som var ogifta. Det senare kan belysas med följande citat: Sjuksköterskeyrket, såsom det utformats av Diakonianstalt, Röda Korset och Sophiahemmet, kom i detta sammanhang att upp- fattas som ett socialt och kulturellt passande yrke för borgerlighetens döttrar. Yrket krävde en god utbildningsbakgrund som sjuk- sköterskan genom sin yrkesutövning tjänade både och sina med- människor. För sjuksköterskorna själva, likväl som för allmänheten framställdes yrket som ett arbete i det kristna kallets tjänst. För sjuk- sköterskans del innebar kallet ett asketiskt leverne med försakelse av världsliga ting som lön, familj och reglerade arbetsvillkor.14 All utbildning av sjuksköterskor var länge en angelägenhet enbart för privata intressenter såsom Sophiahemmet vilket sannolikt förklarar den starka kristna präglingen som yrket fick men också den exploatering som skedde av kvinnorna. Det är först som statens sjuksköterskeskola inrättas vilket sker som 11Det är viktigt att komma ihåg att många kvinnor kunde ha ett avlönat arbete men sakna reguljär anställning. Förutom de många medhjälpande kvinnorna i jordbruket (oftast oav- lönat) var det många kvinnor, framför allt ur arbetarklassen, som ända in erhöll utkomst genom extraarbeten i familjer och hushåll som behövde hjälp och passning som gick att förena med de egna arbetsuppgifterna i hemmet. 12Exempel på industrier där kvinnor efterfrågades var tändsticksindustrin, kemisk industri (framför allt för tvål och ljus), skoindustrin och cigarettfabriker. 13En orsak till varför kvinnor aldrig blev någon större grupp inom industrin var bl.a. förbudslagen . Den förbjöd kvinnor att arbeta och drabbade främst bättre betalda grupper som kvinnliga typografer och bagare men självklart måste nattarbetsför- budet också ha påverkat andra näringar genom den särbehandling den kvinnliga arbets- kraften utsattes för. Nattarbetsförbudet upphörde först . 14Evertsson (2002), s. 59. ett svar på ett framväxande behov av både en modern och seku- lariserad sjuksköterskeutbildning. De tekniska framstegen inom tjänsteproduktionen och kontors- området kom att få betydelse för kvinnorna. Efter- frågan på kvinnor i statlig tjänst ökade inom administrationen, när telefonen och telegrafen spreds över landet och när posten expan- derade och moderniserades. Skriv- och räknemaskinen blev en tek- nisk innovation som fick speciell betydelse för kvinnor. I takt med industrins expansion ökade efterfrågan på kontorsarbetare och när inte de manliga räckte till började kvinnor rekryteras i större omfattning. I och med att antalet kvinnor steg hade också en femi- niseringsprocess av yrket påbörjats. De manliga kontorsarbetarnas arbete som bokhållare och kamrer kom genom tekniken att om- vandlas till ett okvalificerat rutinarbete och efter denna förvandling började unga kvinnor i stora skaror att rekry- teras. Kontoristyrket blev också mycket populärt bland kvinnor. För många var det en chans att slippa hembiträdesjobbet som för många kvinnor på 1920, -30 och -40-talen annars varit enda alterna- tivet. Att kvinnliga kontorister blev attraktiva på arbetsmarknaden berodde förutom på själva arbetskraftsbristen också på att de var en betydligt billigare arbetskraft än männen. Dessutom blev arbets- givarnas åtaganden betydligt lindrigare, då de slapp ansvar för kvin- nornas pensioner eftersom de oftast slutade sina anställningar, frivilligt eller ofrivilligt, när de gifte sig. Vidare ansågs kvinnornas ambitioner vara lägre då de inte, som männen, krävde att få bli befordrade och få göra karriär. Och dessutom såg arbetsgivarna positivt på att kvinnorna inte var lika fackligt engagerade som vad männen var. Själva feminiseringsprocessen av kontoristyrket handlade dock inte alltid om att männens arbetsuppgifter övertogs av kvinnorna. Den kunde starta också av andra orsaker, t.ex. när ny teknik, som ännu inte blivit könsmärkt, introducerades eller när viss teknik höll på att försvinna. I andra fall kunde det handla om att statusen i arbetet föll eller att tekniken innebar en kraftig omorganisering av arbetet. Ett citat belyser detta: Dessa arbeten (t.ex. maskinskrivning och hålkortstansning [min anm.]) var fysiskt påfrestande och gav upphov till yrkesskador. Då kvinnorna av nämnda skäl (giftermål och barnafödande) inte stannade så länge i sina anställningar hade det ur företagarnas synvinkel inte så stor betydelse om de var utslitna arbete. De skulle ju ändå sluta. Därigenom kunde arbetsintensiteten höjas ytterligare. Företagsledningarna använde sig av strategin att anställa unga kvinnor utan yrkeserfarenhet från kontorsarbete i samband med att ny teknik och ny arbetsorganisation infördes. Därmed kunde företags- ledningarna undvika att de nya arbetsmetoderna ifrågasattes av de äldre kontorsanställda. Kvinnorna blev de murbräckor företagsledningen kunde andvända sig av för att genomdriva sina intentioner. På så sätt kom införandet av den vetenskapliga arbetsledningen att gå hand i hand med den första feminiseringsvågen av industrikontoren. I den nya arbetsorganisationen fick många kvinnor utföra delmoment av ett uppsplittrat arbete. Många fick mekaniserade tempoarbeten som t.ex. hålkortsstansning. Vidare ansågs kvinnorna, åtminstone i ett tidigt stadium, som mindre organisationsbenägna än männen.15 Direkta hinder för kvinnor Kvinnornas tillträde till arbetsmarknaden var dock inte oproble- matisk. Det förekom diskussioner om lämpligheten i att släppa in kvinnor, gifta och ogifta, på både gamla och nya områden.