sou · GSB324d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Den antalsmässiga fördelningen av utsänd personal på de olika utlandsmyndigheterna, familjesammansättning och inplacering i merkostnadsgrupper för dem som omfattas av U-ALFA framgår av tabellen på s. 9 och framåt. Siffrorna baserar sig på UD:s För- teckning över Personal och organisation i utrikesförvaltningen och på insamlad information från åtta statliga myndigheter. Smärre siffermässiga differenser förekommer. hade utrikesförvaltningen drygt 1 400 anställda – chefer, handläggare och baspersonal. Av dessa hade drygt hälften förflyttningsplikt och ungefär hälften var anställda utan förflytt- ningsplikt (inkl. tidsbegränsade förordnanden). Därtill kom drygt 240 heltidstjänstlediga. Drygt en tredjedel av personalen var statio- nerad utomlands och nära två tredjedelar tjänstgjorde på departe- mentet i . För den förflyttningspliktiga personalen gäller att stationeringsperioderna utomlands på någon av de drygt 100 utlandsmyndigheterna i allmänhet är mellan 3–. Som regel tjänstgör den utsända personalen på två utlandsposter efter var- andra, dvs. totalt mellan 6–. Därefter följer en stationering vid departementet i som kan vara mellan 2–varefter en ny utlandsstationering kan bli aktuell. Även anställda utan förflytt- ningsplikt har möjlighet att söka tjänster på utlandsmyndigheterna. Fram till var cirka två tredjedelar av personalen stationerad utomlands och en tredjedel i . Därefter har balansen, bl.a. beroende på omprioriteringar och besparingskrav, kommit att förskjutas så att det nu är tvärtom. kunde en förflyttningspliktig tjänsteman räkna med att tillbringa ung. två tredjedelar av sin karriär utomlands (dvs. ) och en tredjedel i , medan det numera vanligen är det omvända förhållandet som råder. Drygt 300 anställda förflyttades från till en utlandspost, mellan två utlands- posteringar eller från en utlandspostering tillbaka till . Av de anställda var drygt hälften kvinnor () och de utgjorde lite mer än hälften av de anställda handläggarna (, dvs. 399 pers.) och av baspersonalen (342 pers.). En fjärdedel av kvinnorna (56 pers.) var placerade på chefslöneplanet och 17 var chefer för utlandsmyndigheter. Av den utlandsstationerade personalen åtföljdes av med- följare. Av de vuxna medföljarna var 110 medföljare till kvinnlig personal och 177 till manlig personal. Cirka en tredjedel (ca 95 pers.) av medföljarna var utlandsfödda. 173 av de utsända familj- erna hade totalt 303 barn . Det fanns 38 särbopar och 15 par där bägge arbetade utsända av UD eller någon statlig myndig- het. Av medföljarna hade så hög inkomst att de inte var berättigade till medföljartillägg. 26 medföljare fick reducerat med- följartillägg och 196 medföljare fick fullt medföljartillägg. I tillägg till de 539 utsända tjänstemännen som tjänstgjorde vid svenska utlandsmyndigheter skickade UD ut 6 nationella experter till i . Två tjänstemän fullgjorde andra utlandsuppdrag dels som chef för svenska kontingenten NNSC i Panmunjon och som chef för i . Så gott som alla utsända omfattades av , bortsett från de nationella experterna i , som omfattades av . administrerade UD i samråd med Kulturdeparte- mentet anställning och utsändande av 6 kulturråd och 1 kultur- attaché. Ett kulturråd var utsänt av . Sex av de sju kulturråden/attachéerna var kvinnor. hade Sida ca 850 anställda, varav drygt 600 tjänstgjorde i och ca 150 på någon utlandsmyndighet. Sida har skickat ut anställda för utvecklingssamarbete i och . har tillkommit och sedan början av tjänstgör Sida-utsända också på ett antal myndigheter i bl.a. . Stationeringsperioderna utomlands är i allmänhet varefter man återvänder för tjänstgöring i . Sida- anställda upplever sig ha förflyttningsplikt. Många, men inte alla, Sida-anställda har tjänstgjort utomlands av sin karriär inom Sida. Ett antal har varit ute , men flertalet är ute en eller . Ungefär ett hundratal tjänstemän förflyttades . Drygt 500 av de anställda var kvinnor. De utgjorde av de anställda handläggarna och av baspersonalen. (33 pers.) av kvinnorna var placerade på chefsplanet. tjänstgjorde 149 Sida-utsända, hälften kvinnor och hälften män, på nära 40 utlandsmyndigheter varav 7 leddes av myndighetschefer som kom från Sida. Tre av dessa var kvinnor. Av de Sida-utsända tjänstgjorde 26 personer i 11 sidoackrediteringsländer. Den utlandsstationerade personalen åtföljdes av 77 vuxna med- följare och totalt fanns det 121 medföljande barn . Det fanns 12 särbopar och 2 par där bägge arbetade, varav ett UD/Sida- par. 100 personer var tjänstlediga. 4 medföljare hade för hög in- komst för att få medföljartillägg, 14 hade delvis reducerat med- följartillägg och 59 hade fullt medföljartillägg. De Sida-anställda utsända från Sida i gick alla på U- ALFA. Sida hade därtill 14 utlandsplacerade anställda med tids- begränsad anställning som gick på – hälften kvinnor och hälften män. Fem av de utsända hade vuxna medföljare. Ingen av dessa hade så hög inkomst att de inte fick det skattefria med- följartillägget. Det utgick också ett beskattat tillägg på av prisbasbeloppet, som betalades ut till tjänstemannen. En specialattaché är en tjänsteman som för en begränsad tid är knuten till en eller flera utlandsmyndigheter för bevakning av ett särskilt område och som har som sin huvudman (1 §, SFS nr 1990:1108). Tjänsteman som är anställd som råd med motsvarande arbetsuppgifter och för en begränsad tid omfattas av samma förordning. Specialattachéer förordnas av regeringen. Chef för attachén är chefen för den utlandsmyndighet där attachén är placerad. I allmänhet inskränker sig tjänstgöringen till en period utomlands om . fanns det 58 specialattachéer, (inkl. 11 militär- och försvarsrådgivare m.fl.) utsända av 10 departement i RK1 statio- nerade vid 12 utlandsmyndigheter. De flesta fanns vid den svenska EU-representationen i där 30 av de totalt 70 utsända kom från andra departement inom RK än UD. Flest utsända special- attachéer vid utlandsmyndigheterna kom från försvarsdeparte- mentet (11) följt av och med 9 vardera. Alla kulturråd och kulturattachéer utom ett var anställda och utsända av UD och ingår i det angivna antalet specialattachéer. av de utsända specialattachéerna var kvinnor. Specialattachéerna åtföljdes av 23 medföljare och 27 med- följande barn . UD administrerar utbetalningen av löner och utlandstillägg för specialattachéerna. hade i Utlandet, SKUT, två präster knutna till ambassader utomlands, en i och en i . En av dessa hade en medföljare. UD sköter administrationen vad gäller utlandsvillkoren för SKUT:s anställda. Försvarsattachéer och biträdande försvarsattachéer skall enligt för- ordning om försvarsattachéer (FFS 1985:20, FFS1994:15) finnas vid de svenska beskickningar som regeringen bestämmer. En försvarsattaché är underställd överbefälhavaren men lyder under beskickningschefen i vissa avseenden. Försvarsattachéerna sänds ut av Försvarsmaktens Högkvarter (HKV). var 34 personer – försvarsattachéer, bitr. för- svarsattachéer, marin-, flyg- och arméattachéer samt assistenter – utsända vid 18 utlandsmyndigheter. Därtill fanns sex försvars- attachéer som var s.k. reseattachéer, dvs de var ej bosatta på tjänst- göringsorten. Av den utsända personalen var 5 kvinnor och 37 män. Attachéerna var uteslutande män. Av de 10 assistenterna gick två på U-ALFA och de åtta som sändes ut på URA- avtalet. Tjänstgöringen utomlands inskränker sig i regel till en period om . Samtliga attachéer och 3 av assistenterna åtföljdes av medföljare (totalt 27 st.) och det fanns 23 medföljande barn. Av medföljarna hade en reducerat medföljartillägg. 1 FA, Fi, Fö, Jo, Ju, Ku, M, N, S och U. fanns 15 st. s.k. migrationsattachéer, dvs. tjänstemän från som fått tidsbegränsad anställning i utrikes- förvaltningen. De tjänstgjorde vid 12 utlandsmyndigheter i perio- der från 1–och var oftast utlandsstationerade endast en gång. Sex av attachéerna var kvinnor (). Två av dem hade med- följare, medan 5 av männen hade medföljare. Totalt följde 13 barn med under utlandsstationeringen. 11 av migrationsattachéerna omfattades av U-Arv, tre av URA och en av U-ALFA. trädde i kraft och omfattar utlands- stationerade arbetstagare som är utsända av en myndighet under regeringen. URA gäller dock inte för de arbetstagare som omfattas av U-ALFA. var 65 attachéer utsända från åtta statliga myndigheter. Flest kom från Exportråd, som hade 18 ut- sända handelssekreterare och 12 handelskontorschefer. Därtill hade man 62 utsända som fullgjorde andra arbetsuppgifter och inte räknas in bland attachéerna. hade 11 utsända sambandsmän vid 11 ambassader och ytterligare fyra personer som fyllde andra funktioner vid 4 andra ambassader. Därtill kom två personer utsända till Europol i och 3 personer som var sekonderade till i . , politiska studier, , Invest in , och hade också utlands- stationerad personal. För ett antal utlandsstationerade som tillträtt sina tjänster utomlands innan URA trädde i kraft gällde i allmänhet att de gick kvar på sina gamla avtal och att det nya URA tillämpades vid nya kontrakt. Antal personer som omfattades av U-ALFA Antal personer som omfattades av U-ARV Invest in () Antal personer som omfattades av URA Försvarsattachéer, m. fl. (utsända av Högkvarteret (HKV/MUST)) i Utlandet (SKUT) Totalt med familjer 1.648 6 (Nat. Högkvarteret (HKV/MUST) Utsända (assistenter) Studier (ITPS) 2 (nationella experter) SOU 2004:24 Bilaga 5 Antal utsända tjänstemän på utlandsmyndigheten 2 (1 Ouaga- 6 (2 Phnom 7 (2 ) (1 Stab. 1 Ju/RÅ 1 Ju/RPS 1 (Chisinau) 3 (1Bamako) 1 Fö (tjg 8 (2 tjg Källa: Förteckning över personal och organisation i utrikesförvaltningen samt information från resp. myndighet. x) Häri ingår 6 kulturråd/-attachéer utsända av UD. Totalt: 83 ambassader (A) varav 38 med sidoackrediteringar för myndighetschefen 10 Generalkonsulat (GK) 4 Representationer (Repr.) 2 Delegationer (Del.) 1 Konsulat (K) samt Under övriga utsända från UD inräknas 6 nationella experter ut- sända till bl.a. och rådssekretariatet samt chef för svenska kontingenten, NNSC, i Panmunjom och chefen för i . Totalt UD: 539 + 8 = 547. Förutom 30 handelssekreterare har Exportråd 62 anställda som tjänstgör på handelssekreterarkontor utomlands. Hade 2 tjänstemän vid Europol i och 3 tjänstemän sekon- derade till i . hade 2 nationella experter vid i . i Utlandet (SKUT) Hade två utsända präster verksamma i och . Bilaga 5 SOU 2004:24 Utsänd personal med familjemedlemmar Vuxna mf t kv. Vuxna mf t män. Mf barn u 19 Barn i Sv. *) Uppskattad siffra Antal utsända på utlandsmyndigheter under Övriga Vuxna mf t kv. Vuxna mf t män Mf barn u 19 år Barn i Sv. * hade dessutom 2 nationella experter utsända som tjänstgjorde vid i . Uppskattat antal utsända tjänstemän på utlandsmyndigheterna på U-ALFA i olika mkg Genomsnittslönen som omräkningsfaktor i utlandsvillkorssystemet I diagrammet nedan visas den statliga genomsnittslönens faktiska ökning 1990–2002 jämfört med hur konsumentpriserna ökats med hänsyn tagen till konsumentprisindex (KPI). Gapet mellan kur- vorna visar att vid slutet av mätperioden resulterar en uppräkning av priser/kostnader med hjälp av den statliga genomsnittslönens ut- veckling i ett utfall som ackumulerat är högre än om uppräkningen skulle ha gjorts med hjälp av KPI. Nettolöneutvecklingen som en omräkningsgrund vad gäller vissa faktorer vid beräkning av merkostnader i utlandsvillkorssystemet infördes . Den statliga genomsnittslönen ersatte nettolöneutvecklingen i utlandsvillkorssystemet /91 som en följd av att parterna i de centrala statliga avtalen infört individuella krontalslöner och (och SCB) börjat räkna på statlig genomsnittslön i lönestatistiken. Den statliga löneutvecklingen och prisökningarna följdes åt fram . Effekten av man i praktiken till viss del räknade upp kostnadsutveckling mot löneutveckling vid beräkning av utlandstilläggen var därför till en början ringa. Därefter har som framgått av diagrammet ovan genomsnittslönerna, främst p.g.a. strukturomvandlingen i staten, stigit avsevärt snabbare än priserna. Den statliga genomsnittslönen uppgick till brutto . Varför används genomsnittslönen i systemet? Grundtillägget är, liksom motsvarande tillägg i andra länder, i hög utsträckning uppbyggt på schabloner av olika slag. Syftet med detta är främst att få en enklare administrativ hantering – eller kanske snarare att få en hanterbar administration – som man inte belastar de utsända med krav på verifikationer för en mängd olika utgifter i privatlivet. Genom schablonerna får man också – om de är träffsäkra – en bild av hur stora merkostnader som normalt uppstår på stationeringsorterna och en viss styrningseffekt uppnås genom att de utsända i förväg känner till förutsättningar och gränser för sin konsumtion. Hur används genomsnittslönen? Genomsnittslönen används på flera olika sätt vid beräkning av grundtillägg, medföljandetillägg och indirekt även barntillägg. Vid beräkning av grundtillägget görs s.k. självkostnadsavdrag, dels för kostnader för livsmedel m.m. som uppgår till av genomsnitts- lönen, , dels för kostnader för transporter eller , i bägge fallen . Avdraget, som är lika för alla orter och samtliga merkostnadsgrupper, är alltså lite . Syftet är att beakta normal kostnadsnivå i . Vid beräkning av faktorn service inom speciella merkostnader (SMK) hänförs varje ort/land till en av tre landgrupper. Ersätt- ningen fastställs – på årsbasis – till motsvarande ett visst antal ortskostnadsposter (OKP). OKP baseras på prisnivån på livsmedel och hushållshjälp på orten. Ett OKP är lika med summan av av aktuell varukorg plus svinn samt av hushållshjälpsposten minus ett självkostnadsavdrag som uppgår till av den statliga genomsnittslönen brutto, omräknat till månadsbelopp . Här görs således ett särskilt självkostnadsavdrag vid beräkningen av en av de faktorer som delposten speciella merkostnader byggs upp av. Faktorn kläder inom SMK varierar med hänsyn till inplacering i mkg och fastställs till ett belopp motsvarande viss procentuell andel av den statliga genomsnittslönen brutto enligt tabellen nedan och ligger f.n. . Faktorn utrustning inom SMK varierar med hänsyn till inplacering i mkg och fastställs till ett belopp motsvarande viss procentuell andel av den statliga genomsnittslönen brutto enligt tabellen nedan, dock maskinellt omräknad med en faktor som motsvarar genomsnittet av alla utlandstraktamenten dividerat med ett belopp motsvarande av den statliga genomsnittslönen. Denna faktors värde går i praktiken inte att räkna ut utan datorstöd men ligger för mellan 0 (mkg 1) och (mkg 6). Medföljandetillägget motsvarar nedan angiven procentuell andel av den statliga genomsnittslönen, plus av tjänstemannens grundtillägg exkl. hushållshjälpsposten. Här kommer kopplingen till den statliga genomsnittslönen således in två gånger. Med- följandetillägget kan uppgå till betydligt . Barntillägget beräknas i allt väsentligt som en funktion av med- följandetillägget i mkg 2. Därigenom finns även här en viss kopp- ling till den statliga genomsnittslönen. Det går att göra både principiella och mer praktiska invändningar mot det här sättet att använda den statliga genomsnittslönen. Den principiella invändningen är självklar. Det kan inte vara rimligt att bygga upp en automatisk värdesäkring av de utsändas shablonberäknade merkostnader genom en koppling till den stat- liga löneutvecklingen och inte till index för inflations- eller pris- utveckling, där KPI ligger nära till hands. Oavsett hur detta slår i beräkningarna skadas systemets optik och trovärdighet allvarligt. Men i praktiken är det inte lika enkelt. Vad som händer vid en höjning av den statliga genomsnsittslönen är i huvudsak att själv- kostnadsavdragen höjs för livsmedel, transport och SMK/Service. Dessa avdrag har samma värde på alla orter och i alla mkg. Detta innebär att grundtilläggen procentuellt sänks mer ju lägre mkg och detta ökar progressiviteten i tilläggen. Emellertid finns även plus- posterna kläder och utrustning, som är ortsoberoende men kopp- lade till mkg. Även dessa bidrar för övrigt till ökad progressivitet. I tabellen nedan illustreras effekten av en höjning av den statliga genomsnittslönen på grundtillägget i mkg 6. + 121 (ca.) Den totala effekten är att grundtillägget ökar, i det här fallet med . För mkg 1 blir däremot resutatet en sänkning med . Medföljandetillägget höjs under samma förutsättningar med mellan (statlig genomsnittslön + , effekt av sänkt grundtillägg – ) i mkg 1och i mkg 6 (+206 kr, +4 kr). Barntilläggets grundbelopp minskar med och varje tilläggs- belopp sänks med . För en ambassadör med medföljare och ett medföljande barn blir inverkan av en förändring av den statliga genomsnittslönen att utlandstillägget ökar med totalt (14+210-70). För en assistent i mkg 1 blir det under samma förutsättningar fråga om en sänkning av utlandstillägget med totalt (-171+74-70). Skillnaden blir netto i ambassadörsfamiljens favör, om inget annat ändras i utlandsvillkorssystemet, vilket ju parterna kan överenskomma om. Detta kan bli en effekt av att det sluts nya löneavtal inom staten på nivån . Kopplingen till ökade merkost- nader p.g.a. utlandsstationering är inte fullt tydlig. En annan aspekt av användningen av genomsnittslönen är hur delfaktorerna kläder respektive utrustning påverkas . Fak- torn kläder innehåller överkompensation och faktorn utrustning överkompensation i mkg 6. Detta under förutsättning att KPI är en korrekt upp- räkningsfaktor och att basen från början varit rätt. Det är inne- börden av gapet på . Oavsett att man kan ha synpunkter på om t.ex. klädkostnader kan ersättas skattefritt som merkostnader överhuvudtaget, så kvarstår att omräkningen med hjälp av statliga genomsnittslönen här i vart fall får anses ha skapat en delvis dold löneförmån genom överkompensationen. Det kan naturligtvis invändas att här använts mkg 6 i något av worst case scenario och att effekterna inte är så stora i flertalet fall. För diskussionens skull är det dock viktigt att ge tydlighet. Det finns knappast någon anledning att anta annat än att de nu beskrivna effekterna är mer eller mindre oförutsedda av parterna. Avsikten med schabloniseringen har inte varit att skapa en auto- matisk uppräkning av utlandstilläggen som skulle leda till den här typen av effekter. Följsamheten mellan statlig genomsnittslön och t.ex. KPI var också från början god. Att systemet på just den här punkten måste ses över torde vara uppenbart. Men det finns även andra inslag som bör diskuteras. Det är mycket svårt att se hur särskilt grundtillägget räknas fram och hur olika faktorer samspelar, liksom att få en överblick över systemet. Den spännvidd som råder mellan överreglerade detaljer och grova schabloner bidrar till detta. Sannolikt är det ingen som vet i vilken utsträckning merkostnadsersättningarna motsvarar faktiska utgifter. Detta kan endast avläsas av graden av missnöje i organisationen – inte på någon objektiv grund. Systemet med skattefria, schablonberäknade ersättningar är dessutom i sig kostnadsdrivande. Medföljare som förvärvsarbetar – immunitet och privilegier Huvudregeln enligt om diplomatiska förbind- elser (nedan ) är enligt artikel 37 att familje- medlemmar till utsänd personal omfattas av samma immunitet och privilegier som den utsände själv. Diplomatisk personal med familje- medlemmar åtnjuter något mer långtgående immunitet och privile- gier än administrativ och teknisk personal med familj. Syftet med bestämmelserna om immunitet och privilegier för medföljare är i första hand att skydda den utsände från indirekta påtryckningar. Det är därför naturligt att skyddet för familjemed- lemmar utgår från och i normalfallet är detsamma som för den utsände. Vilka familjemedlemmar omfattas av immunitet och privilegier? definierar inte vilka medföljare som omfattas av familjebegreppet, annat än att det skall röra sig om en familje- medlem som tillhör den utsändes hushåll. Det finns inte heller någon mekanism i konventionen för att lösa tvister med anledning av denna oklarhet. I praxis har det emellertid etablerats en mini- midefinition som omfattar det stora flertalet länder. Den innebär att make eller maka och minderåriga barn alltid omfattas av familje- begreppet. Hur långt familjebegreppet anses sträcka sig utöver denna minimidefinition varierar från land till land, exempelvis vad gäller sammanboende eller registrerad partner. Det görs som regel ingen skillnad mellan kvinnliga med- följare till manliga utsända och manliga medföljare till kvinnliga utsända. Skillnader i synen på män och kvinnor i det mottagande landet kan dock ha en viss påverkan på hur medföljarens förvärvs- arbete betraktas. Enligt förbjuds inte medföljare till utsända tjänstemän att förvärvsarbeta i den mottagande staten. Förbudet i artikel 42 i mot sådan verksamhet gäller endast diplomatiska företrädare. Detta betyder emellertid inte att det är självklart att medföljaren får förvärvsarbeta i det mottagande landet. I flertalet stater finns det lagar och regler som kan utgöra hinder för medföljare att arbeta, exempelvis krav på arbetstillstånd. Arbetstillstånd kan i vissa fall nekas med hänsyn till inhemska arbetsmarknadsskäl. Förvärvsarbete innebär inte att familjemedlemmens immunitet och privilegier bortfaller helt. Att medföljare tillåts förvärvsarbeta leder dock till att de, i syfte att jämställa dem med andra som arbetar i den mottagande staten, inte kan erhålla immunitet och privilegier fullt ut. Yrkesverksamhet och andra affärsaktiviteter (exempelvis eget företagande) undantas från medföljarens civilrättsliga immunitet och skydd mot administrativa åtgärder genom artikel 31.1(c) i . Genom artikel 34(d) undantas bl.a. privata in- komster från källor i den mottagande staten från generell skatte- befrielse. De blir således skattepliktiga i det mottagande landet om inte något annat framgår av det landets skattelagstiftning, svensk skattelagstiftning eller dubbelbeskattningsavtal mellan länderna. Medföljarens straffrättsliga immunitet påverkas inte av förvärvsarbete på samma sätt som den civilrättsliga immuniteten. I syfte att möjliggöra för medföljare att arbeta i det mottagande landet samt att lösa den typ av problem som kan uppstå i sam- manhanget är det vanligt att det sluts bilaterala avtal mellan det sändande och det mottagande landet som mer i detalj reglerar i vilken utsträckning som det sändande landet avstår från immunitet och privilegier för den medföljare som förvärvsarbetar. Europa- rådet har 1986 tagit fram ett modellavtal för den här typen av bilaterala avtal. Om en utsänd gifter sig, ingår partnerskap eller flyttar ihop med en person som är medborgare eller stadigvarande bosatt i mottagarlandet Medföljare som är medborgare i den mottagande staten omfattas inte av regler om immunitet och privilegier för familjemedlemmar. För administrativ och teknisk personal gäller detta också familjemedlemmar som är stadigvarande bosatta i den mottagande staten. Den utsändes immunitet och privilegier skall emellertid i princip inte påverkas av ett sådant äktenskap, partner- skap eller sammanboende. Inte heller i detta sammanhang bör det enligt svensk uppfattning råda någon skillnad mellan manliga och kvinnliga utsända. Medföljare till konsuler och konsulatstjänstemän Enligt om konsulära förbindelser omfattas familje- medlemmar till konsuler och konsulatstjänstemän (med vilket avses administrativ och teknisk personal) i princip inte av någon immu- nitet. Jämfört med om diplomatiska förbind- elser är också privilegierna begränsade. Något förbud för med- följare att förvärvsarbeta finns inte. Arbetstillstånd kan dock krävas, och vid förvärvsarbete bortfaller familjemedlemmens privilegier nästan helt. Andra och mer förmånliga regler kan dock följa av bilaterala konsularavtal som har med vissa länder. Avslutningsvis är det viktigt att påpeka att området är under stän- dig utveckling och i högsta grad påverkas av tidsandan vad gäller synen på bl.a. vilka som är familjemedlemmar till den utsände. Olika synsätt i skilda kulturer återspeglas i hur reglerna tillämpas i olika länder.