sou · GSB316d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Ur ett konsumentperspektiv framstår det också som väsentligt att kunna ta emot DAB-sändningarna i princip överallt, t.ex. i hemmet, på arbetet eller i bilen. De mervärden DAB-standarden kan erbjuda i form av bättre och mer störningståligt ljud jämfört med FM-standarden beror dock på hur DAB-näten är planerade, t.ex. hur många sändare nätet består av och var sändarna är placerade. Det bör i detta sammanhang även tilläggas att DAB- mottagarnas signalkänslighet får betydelse för mottagningens kvalitet. De befintliga DAB-näten i var huvudsakligen planerade utifrån de kriterier om högsta tillåtna utgående interferens Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i och om minsta medianfältstyrkan som fastställts i Wiesbaden- planen. Wiesbadenplanen bygger på att DAB-sändningarna skall tas emot mobilt, se avsnitt 3.4. De befintliga nätutbyggnadsplanerna har vidare planerats utifrån att maximera befolkningstäckning fram- för sammanhållande täckning, vilket kan försvåra en kontinuerlig DAB-mottagning under resa. bedrevs det DAB-sänd- ningar på ett begränsat antal orter i , nämligen i , , och . För att skapa bästa möjliga mottagningsförhållanden för DAB- sändningarna under en etappvis utveckling av DAB-sändningarna och därmed ett betydande mervärde för konsumenterna kan sändar- näten eventuellt behöva byggas ut med flera sändare inom de olika täckningsområdena. De merkostnader konsumenterna får för att ta del av DAB-sänd- ningarna utgörs i huvudsak av inköp av DAB-mottagare. Ju större mervärden konsumenterna kan erbjudas genom DAB-sändningarna, desto större kostnad får de antas vara beredda att bära för att inför- skaffa en DAB-mottagare. Konsumenternas intresse av att ta del av DAB-sändningarna hänger främst samman med tre grundläggande faktorer: 1) programinnehållet i DAB-sändningarna, 2) DAB- nätens utformning och utbyggnadsgrad samt 3) utbudet av DAB- mottagare. Baserat på hittillsvarande erfarenheter av marknaden för DAB- mottagare i kan det sammanfattningsvis konstateras att DAB- sändningarna inte erbjudit sådana mervärden att konsumenterna utifrån befintligt utbud varit beredda att införskaffa mottagare. För att möjliggöra ett tillfredsställande beslutsunderlag i frågan om DAB-standarden är den framtida svenska distributionsformen för ljudradio krävs bl.a. erfarenheter av användning av DAB-mottagare. Detta förutsätter endera att det tillskapas ytterligare mervärden i DAB-sändningarna eller att det utvecklas ett billigare och mera attraktivt sortiment av DAB-mottagare. fanns det ett flertal olika DAB-mottagare att välja på och fler och fler tillverkare har inlett, eller aviserat att de tänker inleda tillverkning. De mottagare som funnits på marknaden har dock generellt sett kostat betydligt mer än vanliga FM-mot- tagare. DAB-mottagarna har heller inte varit anpassade för annat än enklare tilläggstjänster. Ett flertal modeller som funnits ute på marknaden har heller inte varit tillverkade med de känslighetskrav som förutsatts vid nätutbyggnaden, vilket försvårat för användaren att i skilda miljöer komma i åtnjutande av DAB-sändningarnas Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i mervärden som bättre och mer störningsfritt ljud. har elektronikhandlarna i , med några undantag valt att inte lager- hålla DAB-mottagare. Som nämnts har dock flera tillverkare inlett produktion av DAB-mottagare . Större tillverkare har också aviserat att de tänker markandsföra DAB-mottagare . Det finns därför ingen anledning att tro annat än att de brister på mottagarsidan som här lyfts fram kommer att avhjälpas successivt. Ju billigare och bättre DAB-mottagare det finns på marknaden, desto lägre krav kan det antas att konsumenterna inledningsvis kommer att ställa på mervärden i form av utbud i sändningarna och sändarnätens täckningsgrad för att välja att ta del av DAB-sänd- ningarna parallellt med FM-sändningarna. Utvecklingen av DAB- mottagare styrs dock inte enbart av förhållandena på den svenska marknaden. Snarare beror utvecklingen av DAB-mottagare på DAB-sändningarnas framgångar på större marknader i länder såsom , , , och . Det kan inte förväntas att tillverkningsindustrin kommer att utveckla ett brett sortiment av billigare och bättre mottagare om det inte också utvecklas en massmarknad för mottagare. har försäljningen av DAB-mottagare i gått förhållandevis långsamt, se avsnitt 3.5. En försiktig utgångspunkt vid ett resonemang om sändnings- verksamhetens utformning kan därför vara att dagens befintliga utbud av DAB-mottagare kommer att förbättras , men också att det föreligger en beaktansvärd risk för att utvecklingen av billigare och bättre DAB-mottagare trots allt kommer att gå långsamt. För att bidra till att skapa ett ökat intresse bland konsumenterna att ta del av DAB-sändningarna, bör handlingsalternativet en etappvis utveckling utformas med sikte på att det skall skapas förutsätt- ningar för ett mångsidigt programutbud samt att DAB-sänd- ningarna skall ha en förhållandevis hög täckningsgrad. Ju större täckningsgrad DAB-näten skall ha och ju bättre förutsättningar det skall skapas för att uppnå ett mångsidigt programutbud, desto större ekonomiska åtaganden måste dock göras. Ett förväntat värde av fortsatta DAB-sändningar i begränsad skala får därför sättas i relation till kostnaderna för en sådan sändningsverksamhet. Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i 7.4.2Programföretagens intresse av en etappvis utveckling av DAB-sändningarna Som framgår av avsnitt 7.3.1 och 7.3.2 har både SR och RU uttalat intresse av utökade DAB-sändningar. I förhållande till SR:s alter- nativ 1 etapp 1 (se avsnitt 4.3.3) har RU uttalat att alternativet, inte minst ur konkurrenssynpunkt skulle ge SR en oskälig fördel gent- emot de privata radioföretagen under den viktiga etablerings- perioden för digitalradio. förorda detta alternativ skulle , enligt RU, anse vidare medverkan i digitalradioprocessen mindre meningsfull. RU har bedömt att det med stor sannolikhet kan förutses att få, om ens några, privata radioföretag, inom överskådlig framtid skulle anse sig kunna delta i digitalradioutbyggnaden om SR:s alternativ 1 förordas. Det förslag som RU förordat för den första etappen av den fort- satta sändningsverksamheten överensstämmer i stort sett med SR:s alternativ 2 första etappen, se avsnitt 7.3.1. Ett sådant alternativ skulle innebära att sändningsverksamheten skulle få byggas ut relativt omfattande i förhållande till den utbyggnad som råder , vilket skulle föranleda betydande kostnader. Kommittén menar att, i det fall handlingsalternativet etappvis utveckling av DAB-sändningarna skulle föreslås borde det finnas möjligheter att formulera incitament som är tillräckligt attraktiva för att ett flertal privata programföretag skulle kunna inleda DAB-sändningar vid en sådan fortsatt sändningsverksamhet. Både SR och RU har uttalat att de inte betraktar fortsatta för- sökssändningar som ett realistiskt handlingsalternativ för fortsatta DAB-sändningar i . De enda handlingsalternativ som de anser bör övervägas är utökade DAB-sändningar i någon form (dvs. ett beslut som innebär att DAB-sändningarna permanentas), alternativt ett upphörande av DAB-sändningarna. 7.4.3Tillverkningsindustrins och handelns intresse av en etappvis utveckling av DAB-sändningarna Under avsnitt 7.3.3 har tillverkningsindustrins intresse av handlings- alternativet utökade DAB-sändningar diskuterats. Vad som där sagts torde gälla även för en etappvis utveckling av DAB-sändningarna, dock med det tillägget att affärsrisken för tillverkarna och handeln Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i att producera och sälja DAB-utrustning för den svenska markna- den kommer att öka. 7.4.4Konsumenternas intresse av en etappvis utveckling av DAB-sändningarna Konsumentintresset har diskuterats ovan i den allmänna diskus- sionen om de fortsatta sändningarnas omfattning, se avsnitt 7.4.1. Sammanfattningsvis kan det sägas att intresset hos det stora fler- talet konsumenter att förvärva DAB-mottagare sannolikt kommer att vara mindre vid ett beslut om en etappvis utveckling av DAB- sändningarna än vid ett beslut om utökade DAB-sändningar, jämför avsnitt 7.3.4. Om det i ett tidigt skede av en etappvis utveckling av DAB-sändningarna skapas ett mångsidigt och attraktivt program- utbud jämte olika slags tilläggstjänster kan det dock antas att intresset för DAB-sändningarna bland konsumenterna ändå kommer att öka väsentligt jämfört med tidigare. Vid en etappvis utveckling av DAB-sändningarna kommer att ha behov av ytterligare frekvenser för DAB-sändningar. Osäker- heten om den framtida DAB-utvecklingen tillsammans med pro- cedurerna för fastställande av frekvensplaner bör därför enligt kommitténs mening leda till slutsatsen att även vid ett beslut om fortsatt sändningsverksamhet genom en etappvis utveck- ling av DAB-sändningarna bör agera på samma sätt i frekvens- planeringsfrågorna som vid ett beslut om utökade DAB-sändningar, se avsnitt 7.3.5. Även vid ett beslut om en etappvis utveckling av DAB-sändningarna bör därför regeringen ge PTS i uppdrag att bevaka den nuvarande frekvenstilldelningen samt arbeta för att ytterligare frekvenser i frigörs för att ytterligare två rikstäckande nät, utöver de befintligt koordinerade näten, skall kunna frekvenskoordineras. I vart fall ett av dessa ytterligare nät bör lämpligen vara regionalt nedbrytbart. Vidare bör regeringen ge PTS i uppdrag att verka för att revideras och att planeringsförutsättningarna för DAB-frekvenserna avpassas också för inomhusmottagning. Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i Under avsnitt 7.3.6 diskuteras regelverket för ljudradion. Vid ett beslut om en etappvis utveckling av DAB-sändningarna har kom- mittén bedömt att det inte är påkallat med några lagändringar i syfte att göra lagstiftningen teknikneutral. Handlingsalternativet förutsätter att sändningsverksamheten skall utvärderas efter en begränsad tids- period. Det är därför naturligt att regelverket är utformat på ungefär motsvarande sätt som under den hittillsvarande försöksverksam- heten. Eftersom det ännu inte etablerats någon kommersiell marknad för DAB-sändningar i kan det på goda grunder antas att kommersiella företag inte är beredda att inleda DAB-sändningar om de inte också erhåller någon form av förmån- liga villkor, se härom avsnitt 7.2. Om förutsättningar för kommer- siella aktörer att inleda DAB-sändningar skall tillskapas kommer det att kräva lagändringar. 7.4.7Kostnader och ekonomiska konsekvenser Kostnaderna för en etappvis utveckling av DAB-sändningarna hänger samman med vilken utbyggnadstakt av DAB-näten man väljer. Om befintliga DAB-nät skulle användas under den första etappen med en täckningsgrad om i det nationella nätet och 35 pro- cent i det regionala nätet skulle kostnaderna uppgå till de belopp som redovisas nedan. Om man väljer en utbyggnadstakt med högre eller lägre täckningsgrad kommer kostnaderna att öka respektive minska. 2003 befintligt utbyggda DAB-näten uppgår kostna- derna till cirka exkl. mervärdesskatt , se avsnitt 4.3.3. Av dessa kostnader utgör drygt exkl. mervärdesskatt sär- kostnader (kostnader hänförliga endast till DAB-näten) och reste- rande del samkostnader (kostnader som är gemensamma för olika sändarnät, häribland DAB-nät). I sammanhanget kan noteras att en jämförelse mellan kostnader- na för de befintliga DAB-näten och kostnaderna för att avveckla DAB-näten (), se avsnitt 4.3.3, visar att särkostnaden för näten under uppgår till ungefär samma belopp som avvecklingskostnaden (här bortses från samkostna- Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i Även med ett antagande om att nyttan med fortsatta DAB- sändningar skulle vara låg kan en fortsatt sändningsverksamhet under ett begränsat antal år motiveras ur ett kostnadsperpektiv. utgår från att och TV i allmänhetens tjänst (Ku 2003:01) i det pågående uppdraget att ta fram underlag om de villkor som skall gälla för SVT, SR och UR efter , överväger det samlade behovet av resurser för public service-bolagen med hänsyn till fortsatta digitala sändningar. Minskade intäkter för staten Såsom framgår av avsnitt 7.2 är kommersiella företag sannolikt inte beredda att inleda DAB-sändningar om de inte också erhåller någon form av förmånliga villkor. Det är därför av stor vikt att incitament skapas för bedrivandet av digitala ljudradio- sändningar vid en fortsatt sändningsverksamhet. Om incitament skulle skapas genom sänkta koncessionsavgifter för analoga lokal- radiotillstånd, såsom föreslagits av RU, skulle det innebära minskade intäkter för staten, jfr avsnitt 7.3.7. Konsumenternas kostnader för inköp av DAB-mottagare Målsättningen vid en etappvis utveckling av DAB-sändningarna är att ett stort antal konsumenter kommer att förvärva DAB-mottagare redan under den första etappen av de fortsatta sändningarna. Kostna- den för dessa mottagare kan emellertid inte förutsägas med någon större säkerhet, jfr avsnitt 7.3.7. Den största osäkerhetsfaktorn i presenterade kostnadsuppskattningar beror på de privata radioföretagens deltagande i sändningsverksam- heten. RU har uttalat att medlemsföretagen inte har ekonomiska möjligheter att inleda DAB-sändningar om RU:s förslag i princip inte går igenom som det presenterats. Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i inte inleder DAB-sändningar kommer detta att resultera i att inte får full kostnadstäckning i näten. Det kan också bli så att ett flertal av inleder en avveckling av sina tillstånd att sända analog lokalradio. En avveckling av sändningstillstånden skulle enligt RU:s beräk- ningar innebära ett bortfall av koncessionsavgifter för staten på mellan 50–. Ytterligare en osäkerhet i kostnadskalkylerna kan vara behovet av att förtäta DAB-näten för att erhålla bättre inomhustäckning, se avsnitt 4.3.3. Vid valet av ambitionsnivå för en etappvis utveckling av DAB- sändningarna är det relevant att bedöma sannolikheten av att det utvecklas med DAB konkurrerande standarder för digital broad- casting som möjliggör mobil täckning. Ju större sannolikheten är att sådana standarder lanseras på marknaden, desto större skäl finns det att inledningsvis begränsa investeringarna i DAB-näten. 7.4.9Mediepolitiska och konsumentpolitiska konsekvenser Kommittén har uppfattat att det primära syftet med handlings- alternativet en etappvis utveckling av DAB-sändningarna är att nå ökad kunskap huruvida DAB-standarden har de förutsättningar som krävs för att systemet etableras som det framtida distribu- tionssättet för digital ljudradio och andra tilläggstjänster i . Ur ett mediepolitiskt perspektiv bör DAB-sändningarna bidra till ett bättre uppfyllande av målet för mediepolitiken, innebärande bl.a. en ökad mångfald samt en ökad yttrande- och informations- frihet. Det är därvid betydelsefullt att konsumenterna kommer att uppleva ett mervärde med de digitala sändningarna jämfört med de analoga. Vid en fortsatt satsning på DAB skapas det möjligheter att erbjuda konsumenterna ett större och bredare utbud av ljudradiopro- gram och andra tjänster. Om det visar sig att DAB-sändningarna bidrar till uppfyllandet av de mediepolitiska målen talar det för att DAB-standarden bör etableras som det framtida distributionssättet för ljudradio och andra tilläggstjänster i . Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i Ur ett konsumentpolitiskt perspektiv kommer ett beslut om en etappvis utveckling av DAB-sändningarna jämfört med ett beslut om att utöka sändningsverksamheten antagligen att innebära att konsumenterna finner det svårare att ta ställning till huruvida de skall investera i nya digitalradiomottagare eller inte. Om konsumenterna inte förvärvar DAB-mottagare och tar del av de digitala sändningarna kommer detta att försvåra en kommande utvärdering av den fort- satta sändningsverksamheten. 7.5Försökssändningarna med DAB-standarden upphör Det går inte att bortse ifrån att valet av distributionsteknik för digital ljudradio kommer att påverka distributionen av ljudradio . Det torde ligga i samtliga aktörers intresse att investeringar sker i en distributionsteknik som långsiktigt har de bästa förutsättningarna att nå en hög räckvidd bland det absoluta flertalet konsumenter. Det vore högst otillfredsställande om stora investeringar görs i en distributionsstandard som inte kan attrahera det stora flertalet konsumenter att övergå från FM-sändningar till digitala ljudradiosändningar. Stora investeringar leder också till att det blir svårare att byta distributionsteknik om någon ny teknik utvecklas som visar sig vara mera attraktiv för konsumenterna. Den tekniska utvecklingen inom digitala medier går mycket snabbt. Om digitala distributionstekniker inte får fäste på mark- naden torde det föreligga en beaktansvärd risk att både aktörerna inom radiobranschen och konsumenterna kommer att söka sig till nyutvecklade och tekniskt sett bättre tekniker. Det värsta tänkbara scenariot vore om radiolyssnandet kommer att minska och radiomediet marginaliseras just på grund av att den distribu- tionsteknik som valts inte har de förutsättningar som krävs för att sändningarna skall nå en hög räckvidd bland allmänheten. Den hittillsvarande försöksverksamheten i har, sett utifrån antalet sålda mottagare, i princip inte bidragit till någon efterfrågan alls hos konsumenterna att ta del av DAB-sändningarna. Även med- vetenheten om DAB-sändningarna ute i det svenska samhället måste betraktas som mycket låg. Utbudet av DAB-mottagare är ringa, dessa är fortfarande mycket dyrare än vanliga FM-mottagare Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i samt generellt sett inte anpassade för annat än enklare tilläggs- tjänster. Det kan antas att det stora flertalet svenska konsumenter även kommer att vara tveksamma till att skaffa DAB-mot- tagare innan det i DAB-sändningarna finns ett programutbud som i mångsidighet och attraktivitet överträffar FM-sändningarna. Att DAB-sändningarna har en förhållandevis omfattande täckning och att konsumenterna i princip är övertygade om att DAB-standarden kommer att utgöra det framtida distributionssystemet för ljudradio och andra tilläggstjänster, är andra omständigheter som har betydelse för huruvida konsumenterna väljer att skaffa DAB-mottagare. DAB-standardens framgång i är vidare beroende av DAB- standardens framgång i andra länder, företrädesvis de europeiska. Om DAB-utvecklingen inte tar fart eller avstannar i de andra euro- peiska länderna ligger det mycket nära till hands att DAB-utveck- lingen kommer att påverkas negativt även i . På motsvarande sätt torde det för en positiv DAB-utveckling i krävas att DAB-utvecklingen i övriga europeiska länder måste komma igång. Detta beror på att den svenska marknaden är för liten att ensam kunna driva den internationella DAB-utvecklingen, jfr avsnitt 1.5.1. Det finns här en insikt om att andra länder, såsom , och , i högsta grad kommer att påverka också den svenska DAB-utvecklingen. Om det redan nu kan bedömas att DAB-standarden inte har de förutsättningar som krävs för att komma att utgöra det huvudsakliga distributionssystemet för ljudradio och andra tilläggs- tjänster och ersätta FM-sändningarna, kan ställning tas för att upphöra med nuvarande DAB-sändningar. Om det vid en bedömning framstår som osäkert huruvida DAB- standarden kommer att bli det framtida distributionssystemet för ljudradio och andra tilläggstjänster blir det nödvändigt att göra en avvägning mellan handlingsalternativen fortsatt sändningsverksam- het och upphörande av DAB-sändningarna. Vad som blir avgörande för denna avvägning är om kostnaderna för en fortsatt sändnings- verksamhet bedöms vara större än den förväntade nyttan med en sådan verksamhet eller inte. Om kostnaderna bedöms överstiga nyttan med en fortsatt sändningsverksamhet vore det naturligt att DAB-sändningarna i upphör för en obestämd tidsperiod. Den internationella utvecklingen för DAB-standarden kan därefter bevakas från svensk sida och det med säkerhet kan utrönas om DAB-standarden kommer att vara framtidens distributions- Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i system för ljudradio eller inte kan ett definitivt beslut om DAB- standardens framtid i meddelas. Innan ett sådant beslut föreligger skulle DAB-näten i kunna underhållas för att bibehålla möjligheten att återuppta DAB-sändningarna med kort framförhållning. 7.5.2Programföretagens intresse av att DAB-sändningarna upphör SR och RU har, som framgått av tidigare avsnitt, förordat hand- lingsalternativet utökade DAB-sändningar. 7.5.3Tillverkningsindustrins och handelns intresse av att DAB-sändningarna upphör För tillverkningsindustrin och handeln leder ett beslut om att avbryta DAB-sändningarna till att marknaden för DAB-produkter i försvinner. gick det emellertid i princip inte att inhandla DAB-mottagare i radio- och TV-handeln. Kommittén har också inhämtat uppgifter om att en stor japansk tillverkare inskränkt sitt sortiment av DAB-mottagare i på grund av bristande efterfrågan hos konsumenterna. I förhållande till situationen torde därför ett beslut om att avbryta DAB-sändningarna i inte innebära någon större förändring för tillverkningsindustrin och handeln. bedöms normalt som en alltför liten marknad för att självständigt kunna påverka tillverkningsindustrin att utveckla sitt sortiment av DAB-produkter. I stället är det större marknader såsom , och som i första hand har möj- ligheter att påverka tillverkningsindustrin. 7.5.4Konsumenternas intresse av att DAB-sändningarna upphör Ett beslut om att avbryta försökssändningarna bedöms inte påverka konsumenterna i någon större utsträckning i förhållande till vad som gällt . Det finns visserligen ett relativt fåtal konsumen- ter, sannolikt färre än 2 000 personer, som varit tidigt ute med att införskaffa DAB-mottagare. För dessa konsumenter vore ett beslut om att upphöra med DAB-sändningarna naturligtvis beklagligt. Tre alternativa handlingsvägar för ljudradions digitalisering i Det har dock varit känt att DAB-sändningarna i bedrivits som en försöksverksamhet. Konsumenterna måste därför ha räknat med att DAB-sändningarna skulle kunna komma att avbrytas. Ett beslut om att avbryta DAB-sändningarna behöver dessutom inte vara slutgiltigt. Om det visar sig att DAB-standarden får ett genomslag i bl.a. större europeiska länder kommer DAB- sändningarna att kunna återupptas med kort varsel i . Ett beslut nu om att avbryta DAB-sändningarna kan också vara positivt för konsumenterna sett utifrån alternativet att sändningarna skulle fortsätta ytterligare och sedan avbrytas. I ett sådant läge får det antas att skaran av konsumenter som införskaffat DAB- mottagare har växt i förhållande till vad som varit fallet , med följd att ännu fler konsumenter skulle komma att drabbas om sänd- ningarna upphör. Vid ett beslut om att avbryta sändningarna – med motiveringen att det finns tillförlitlig kunskap om att DAB-standarden inte har de förutsättningar som krävs för att utgöra framtidens distributionssystem för ljudradio och andra tilläggstjänster i – kommer det inte att behövas ytterligare frekvenser reserverade för DAB-sändningar. Det utrymme som redan finns reserverat är emellertid inte reserverat för DAB-standarden och det kan inte uteslutas att andra standarder för digital ljudradio och andra tilläggstjänster kan komma att utnyttja utrymmet. Ett beslut om att avbryta DAB-sändningarna kan dessutom visa sig vara felaktigt, om det skulle visa sig att DAB-standarden vinner stora framgångar internationellt. Även vid ett val av ifrågavarande alternativ bör befintligt utrymme därför lämpligen reserveras ytter- ligare ett flertal år.