sou · GSB370 · 2005-01-01 00:00:00 — Det betalda arbetet................................................................... Ett högt arbetskraftsdeltagande................................... 2.1.2 Skillnader i arbetslöshet och deltidsarbete.................. 2.1.3 Kvinnor har högre frånvaro ......................................... 2.1.4 Ojämn könsfördelning av det betalda arbetet............. Det obetalda arbetet ................................................................ 2.2.1 Vad är det värt? 2.2.2 Svenska kvinnor och män i genomsnitt....................... 2.2.3 Det obetalda arbetet hos ensamstående barnlösa ....... Sammanboende med samordningsvinster? 2.2.5 Barn in – jämställdhet ut?............................................. 2.2.6 Hushållen tycker olika om jämställdhet...................... 2.2.7 Omsorg om egna barn.................................................. 2.2.8 Ojämställdheten befästs i tre steg ............................ Total arbetsbörda, fri tid och ansvarsområden ...................... Den framtida tidsanvändningen.............................................. 3.1Starkt segregerad arbetsmarknad och könsmässiga Det oförklarade lönegapet........................................ Arbetstid och anställningsformer................................ Bilaga 13 till LU 2003/04 Skillnader i inkomster och kapital........................................... Löne-, arbets- och förvärvsinkomst............................. 3.2.3 Kapital, förmögenhet och pensionssparande .............. 3.3.1 Kvinnor har högre nyttjandegrad och lägre Inga pengar, men mer välfärd för den som hemarbetar? Resursfördelning inom hushåll................................................ 3.5.1 En högre inkomst ger större inflytande och mer 3.5.2 Andra faktorer som påverkar den interna 3.5.3 Fördelningen i svenska hushåll .................................... 3.6Konsekvenser av den könsbundna arbetsfördelningen i ett dynamiskt perspektiv.......................................................... 3.6.1 Fördelar med den könsbundna 3.6.2 Nackdelar med den könsbundna Varför inte dela lika? 4.1Förklaringar till den könsuppdelade tidsanvändningen – den unitära modellen................................................................ 4.2Förklaringar till den könsuppdelade tidsanvändningen – den starkes rätt ......................................................................... Teorin om relativa resurser........................................... 4.3Förklaringar till den könsuppdelade tidsanvändningen – 4.3.1 Genussystemets två grundprinciper: isärhållande Genussystemet i relation till andra normer................. Normers inverkan eller individuella val? Bilag a134 till LU 2003/04 4.3.4 Parrelationer och föräldraskap..................................... 4.4 Konkurrerar teorierna?............................................................ 4.4.1 Genussystemet skapar osynliga regler......................... 4.4.2 Genussystemet är upphovet till de ekonomiska 4.5Lönegap och könssegregerad arbetsmarknad – 4.5.1 Humankapitalteorin: individuella val bestämmer utbildning, lön, sektor och yrke .................................. 4.5.2 Genussystemets inverkan på utbildnings- och 4.5.3 Diskriminering på arbetsmarknaden ........................... 4.5.4 Återkopplingseffekter mellan diskriminering och De offentliga välfärdssystemen och kön ........................ 5.1Den offentliga välfärden påverkas av ansvarsfördelningen mellan könen.......................................... 5.2Ändrad befolkningsstruktur ändrar förutsättningarna Födelsetalen påverkar försörjningsbördan.................. 5.2.2 Ökande livslängd och hälsostatus har effekt på behovet av vård och omsorg ........................................ 5.3 Den offentliga välfärdens framtida finansiering................... 5.3.1 Även finansieringsfrågan är bekönad ........................ 5.4Den demografiska utvecklingen påverkar utformningen Det betalda omsorgsarbetet ....................................... Vem ska få och ge omsorg ? Sammanfattning och diskussion ................................ Tids- och ansvarsfördelning .................................................. Bilaga 13 till LU 2003/04 Fördelning av hälsa................................................................. 6.3.2 Risker, makt och resurser inom sambohushåll ......... Kvinnor och offentlig välfärd ................................................ 6.4.1 Offentliga sektorn omfördelar pengar från män 6.4.2 Offentliga sektorn anställer kvinnor ......................... 6.4.3 Offentliga sektorns brukare är kvinnor..................... 6.4.4 Offentliga sektorn lägger över ansvar på kvinnor..... Teorier om den könsbundna arbetsdelningen ...................... 6.6.1 Kan det sammanlagda förvärvsarbetet öka? 6.6.2 Kan det totala hemarbetet öka? Det obetalda arbetet.................................................... Det betalda arbetet...................................................... En av de framtidsutmaningar som fått stor upp- märksamhet är att den demografiska utvecklingen kommer att ställa krav på ett ökat förvärvsarbete för att klara de skattefinan- sierade välfärdstjänsterna. En ökande andel av det betalda arbetet kommer också att behövas i produktionen av de offentlig-finan- sierade välfärdstjänsterna, en sektor som karaktäriseras av rekryteringssvårigheter. En mindre uppmärksammad följd av och utmaning med den demografiska utvecklingen är att den ställer krav på ett ökat obetalt hemarbete, främst i form av omsorg om barn och äldre anhöriga. beräkningar visar emellertid att svenskarna valt att ta ut sin ökande ekonomiska standard i fritid. Hur dessa krav och utveck- lingstendenser ska fås att gå ihop är således en mycket viktig fråga. Denna rapport diskuterar dessa utmaningar i ett köns- perspektiv. Jämställdheten mellan kvinnor och män i målar upp en mångfacetterad och delvis motsägelsefull bild. utropas ofta till världens mest jämställda land med ett högt kvinnligt arbetskraftsdeltagande och ett internationellt sett litet könsmässigt lönegap. finns ett tydligt könsmönster i den primära arbetsdelningen, dvs. den mellan betalt och obetalt arbete. Av det betalda arbetet står männen för och kvinnorna står för en ungefär lika stor del av det obetalda arbetet. Detta leder till att kvinnor och män lever under olika tids- och ansvarsmässiga villkor, vilket leder till könsmässiga skillnader i ekonomiska villkor. Både inom det betalda arbetet och inom det obetalda råder också könsbestämda mönster. Man talar om en starkt könssegregerad arbetsmarknad där kvinnor och män återfinns i olika yrken och olika positioner. Inom det obetalda arbetet utför kvinnor en större andel av den tyngsta delen, hushållsarbetet och även när det gäller omsorg om barn. Kvinnorna tar också huvuddelen av all föräldra- Bilaga 13 till LU 2003/04 ledighet, både den betalda och den egenfinansierade i form av deltidsarbete. Både ur ett rättviseperspektiv och från en samhällsekonomisk utgångspunkt är arbetsfördelningen mellan kvinnor och män en kärnfråga för framtiden. Denna rapport drar slutsatsen att en ökad jämställdhet mellan könen i form av en jämnare ansvarsfördelning för hem, familj samt anhöriga å ena sidan och försörjningen å andra sidan inte bara skulle öka rättvisan mellan könen utan också utgör ett villkor för att möta de framtida demografiska utmaningarna. Använd på rätt sätt kan den ekonomiska politiken – här i betydelsen arbetsmarknadspolitik, socialförsäkringspolitik, skatte- politik m.m. – vara ett kraftfullt sätt att få till stånd en viss önskad utveckling: ett ökat förvärvsarbete, minskad sjukfrånvaro, ett jäm- nare uttag av föräldraförsäkringen eller vad det vara må. I denna rapport framförs emellertid argumentet att det är av yttersta vikt för politikens träffsäkerhet att förstå vilka mekanismer som sam- verkar för att påverka olika ekonomiska aktörers beteende. För det första inverkar de ekonomiska villkoren. Ersättningsgraden och taknivåer i sjuk-, föräldra- och arbetslöshetsförsäkringarna är exempel på detta. Därför brukar nationalekonomin tala om ekono- miskt-rationella individuella beslut som det viktigaste analys- verktyget i detta sammanhang. För det andra är förstås regler och bestämmelser också verksamma. Förbud mot diskriminering i arbetslivet är ett exempel här. Slutligen påverkas aktörers beteen- den av informella regler, s.k. normer. Fokus i denna rapport är normer och föreställningar om kön, det s.k. genussystemet. En slutsats är att den ekonomiska politiken förmodligen har bortsett från de strukturella normernas, särskilt könsnormernas, betydelse vilket fått oönskade effekter t.ex. i uttaget av föräldraförsäkringen. I en framtida utformning bör hänsyn tas till att föräldrar i stor ut- sträckning styrs av könskonservativa normer tillsammans med ekonomiska drivkrafter som ofta gynnar ett könskonservativt uttag av föräldraförsäkringen. Denna rapport analyserar och knyter ihop befintlig kunskap från en rad områden och bidrar förhoppningsvis till en helhetsbild av de framtida demografiska utmaningarna, välfärdssystemens framtid och jämställdheten mellan kvinnor och män. Rapporten är dispo- nerad som följer. I kapitel 2 redogörs för svenska kvinnors och mäns tidsanvändning ur ett genusperspektiv. I kapitel 3 presenteras och diskuteras de ekonomiska konsekvenserna av den könsbundna tidsanvändningen. Kvinnor missgynnas av den könskonservativa Bilaga 13 till LU 2003/04 arbetsdelningen, men kompenseras delvis kortsiktigt via skatter och transfereringar. I kapitel 4 presenteras och diskuteras olika teorier som förts fram för att förklara den könskonservativa arbetsdelningen. Ett viktigt resultat där är att ren privatekonomisk logik understöder en samhällelig genusordning där män ges mer makt och mer ekonomiska resurser. I kapitel 5 diskuteras den demografiska utmaningen med en försämrad försörjningskvot, främst i form av en ökad andel äldre i befolkningen, och dess betydelse för de offentliga välfärdssystemen . Även denna diskussion förs med ett könsperspektiv, vilket motiveras av att majoriteten av brukarna av den offentliga välfärden är kvinnor och majoriteten av de anställda är kvinnor. Det privata alternativet/komplementet till en offentlig välfärds- produktion är den privata sfären, främst familjen. utförs den obetalda anhörigomsorgen till största delen av makor, döttrar och svärdöttrar, vilket motiverar ett könsperspektiv även på detta område. I kapitel 6 sammanfattas först kapitel 1–5 och därefter pekas de framtida utmaningarna i ett könsperspektiv ut. Slutligen diskuteras politikens möjligheter att möta dessa. Tid är liksom pengar en resurs. Det sägs ofta att tid är pengar. Hur människor tillbringar sin tid har därför stor betydelse för deras välfärd. Tid kan, tvärtemot pengar, inte transfereras direkt mellan människor eller över tiden(!). Regeringen kan inte ta tid från de tidrika, exempelvis pensionärer, och ge till de tidfattiga, t. ex. ensamstående mödrar. Det finns inte heller någon tidskreditmark- nad där in- och utlånare av tid kan mötas för transaktioner. De restriktioner som tidens karaktär lägger på individ och på samhälle är därför mer bindande än ekonomiska restriktioner. Politikens möjligheter att påverka fördelningen av tid människor emellan är mer begränsade än möjligheterna till ekonomisk utjämning. Det finns förstås en del mer eller mindre direkta samband mellan tid och ekonomiska resurser. Till exempel kan viss sorts tid köpas för pengar. Ett diskmaskinköp frigör den tid man annars skulle behövt diska. Däremot går det inte att hyra in någon annan att springa en tur i joggingspåret eller gå på bio för någon annans räkning. Med nationalekonomiska termer säger man att tid och pengar kan vara både komplement, substitut eller oberoende i skapandet av välfärd. Hur en person fördelar dygnets har betydelse för hans eller hennes välfärd. Fördelningen mellan arbete och övrig tid inverkar, liksom fördelningen av produktiv tid mellan betalt och obetalt arbete. Dessa förhållanden påverkar individens konsum- tionsmöjligheter av varor, tjänster och av fri tid. Ytterligare en viktig aspekt av en persons tidsanvändning är den direkta upplevel- sen han eller hon har av en aktivitet. Två personer kan t. ex. ha samma timlön men trivas olika bra med sitt arbete. Det är då rim- ligt att anta att den person som trivs bättre på sitt arbete upplever en större välfärd än den andre som kanske t.o.m. vantrivs. Denna välfärdskomponent kallas processnytta och är liksom aktivitetens resultat en viktig del av välfärden. Bilaga 13 till LU 2003/04 Det är mot denna bakgrund som detta kapitel beskriver fördelningen av tid mellan kvinnor och män, dels i genomsnitt, dels mellan olika livscykelfaser och slutligen mellan olika hushållstyper. Det kan vara på sin plats att redan inledningsvis påpeka att an- vändandet av genomsnittsvärden för stora befolkningsgrupper kan vara vanskligt. Genomsnitt skapar nämligen likhet där det under- liggande materialets mest intressanta egenskaper visar sig i olik- heter och spridning. Man fokuserar på en liten skillnad mellan grupper istället för stora skillnader inom grupperna.1 I fallet med tidsanvändning är dock skillnaderna mellan kvinnor och män som grupper tillräckligt stora för att signalera att det finns intressantare mönster bakom de aggregerade siffrorna. Kvinnors och mäns tidsanvändning beskrivs utifrån komponen- terna betalt arbete, obetalt arbete, total arbetsbörda (och därmed fri tid). Kapitlet avslutas med en utblick över tänkbara framtids- trender och viss internationell jämförelse. I jämställdhetssammanhang brukar kvinnornas inträde på den betalda arbetsmarknaden räknas som principiellt viktig. Att kunna försörja sig själv gör individen ekonomiskt oberoende av andra personer och ökar därmed hans eller hennes handlingsutrymme och livsmöjligheterna i vidare mening. Ett viktigt mått på hur jämställt ett samhälle är kan därför vara hur stor andel kvinnor och män i befolkningen som finns i arbetskraften och hur mycket de arbetar. Hur mycket ekonomiska resurser som en persons mark- nadsarbete renderar är också viktigt i detta avseende. Löne- skillnader och skillnader i andra ekonomiska villkor beskrivs i kapitel 3. Termerna betalt arbete, marknadsarbete och förvärvs- arbete kommer fortsättningsvis att användas synonymt. 1 Forskning och populärvetenskap om kön sysslar ofta med att beskriva och förklara små skillnader i genomsnittsvärden mellan flickor och pojkar och mellan kvinnor och män. Särskilt när det gäller den mänskliga hjärnans funktionssätt är denna ansats vanligt, se Ledberg, A. (2002). På många områden borde det rimligtvis vara betydligt mer intressant och samhällsekonomiskt lönsamt att studera skillnader mellan individer eller andra grupperingar än just kön. Bilaga 13 till LU 2003/04 Det relativa arbetskraftstalet anger andelen personer i arbetskraften av hela befolkningen. SCB:s arbetskraftsundersökningar, , mäter hur stor andel av befolkningen som under en viss vecka är i arbetskraften, dvs. är sysselsatta eller söker arbete. Tabell 2.1 visar utvecklingen av de relativa arbetskraftstalen för kvinnor och män . Av tabellen framgår att svenska kvinnor gjort ett kraftigt uttåg på arbetsmarknaden . Från ett deltagande på –talet via en toppnotering på –talet, finns nu av alla kvinnor i åldrarna 20–i arbetskraften. Svenska kvinnors arbetskraftsdeltagande ligger mycket högt internationellt sett; det enda land med högre kvinnligt arbetskraftsdeltagande är Island.2 Männens arbetskraftsdeltagande låg stabilt . Det manliga arbetskraftsdeltagandet föll kraftigt –talet till följd av lågkonjunkturen, men började öka igen –talet. I ett internationellt perspektiv är det manliga deltagandet högt, men inte lika uppseendeväckande högt som det kvinnliga. Gapet mellan mäns och kvinnors arbetskrafts- deltagande minskade men är oförändrat . 2 Enligt Labour Force Survey hade isländska kvinnor i det högsta arbetskraftsdeltagandet, . kommer på andra plats , , , och är de resterande som har siffror över 75-procent. Svenska män i samma åldersgrupp har ett arbetskraftsdeltagande på 2 procent- enheter över EU15-genomsnittet som var . För kvinnor är EU15-genomsnittet . Tid Bilaga 13 till LU 2003/04 Tabell 2.1 Det relativa arbetskraftstalets utveckling för kvinnor och män i åldern 20–64 år Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningarna (). Ett särskilt anmärkningsvärt fenomen är att svenska småbarns- mammor har starkare anknytning till arbetsmarknaden än kvinnor i genomsnitt. Fram –talets slut låg arbetskrafts- deltagandet för kvinnor i barnafödande åldrar klart under det för yngre och äldre åldersgrupper. De lämnade i betydande omfattning arbetskraften helt och hållet under småbarnsåren.3 Detta mönster upphörde –talet och tillhörde av alla svenska kvinnor med barn arbetskraften medan mot- svarande siffra för samtliga kvinnor var . Även svenska småbarnspappor har starkare anknytning till arbetsmarknaden än män i genomsnitt: arbetskraftsdeltagandet var mot 80 för samtliga män . I vissa andra länder sjunker sysselsätt- ningen för kvinnor med småbarn. Ju fler barn desto större effekt på sysselsättningen.4 Dagens svenska arbetskraftstal skulle därför kunna tolkas som att svenska kvinnor och män delar ansvaret för familjens för- sörjning i högre grad än vad som är vanligt i andra länder. Men att kvinnor och män befinner sig i arbetskraften i nästan samma utsträckning betyder inte att de de facto arbetar lika mycket. I arbetskraften ingår t. ex. personer som är föräldralediga. Vidare skiljer sig kvinnor och män i arbetskraften betydligt när det gäller arbetstid och närvaro på arbetsplatsen. 3Se SOU 1990:14, , bilaga 23. 4OECD [2002]. Bilaga 13 till LU 2003/04 2.1.2Skillnader i arbetslöshet och deltidsarbete De som ingår i arbetskraften kan delas in i dem som är sysselsatta och dem som är arbetslösa. Till skillnad från i de flesta andra EU- och har arbetslösheten i länge varit lägre för kvinnor än för män.5 Könseffekten av arbetslöshet motverkar såle- des könseffekterna av arbetsmarknadsdeltagande. En annan orsak till att kvinnor och män i realiteten inte arbetar lika mycket är att kvinnor arbetar deltid i betydligt större utsträck- ning än män. Att arbeta deltid kan reflektera ett frivilligt val och gör så för många, t. ex. småbarnsmammor, men det kan också röra sig om ofrivillig deltidsarbetslöshet. Som ofrivilligt arbetslösa räknas i alla som säger sig vilja arbeta mer än de gör (inte nödvändigtvis heltid). Flera studier visar att kvinnor är starkt över- representerade i ofrivillig arbetslöshet och främst gäller det arbeten inom och landstingsdriven verksamhet, särskilt för- skolan och äldreomsorgen. De särskilt drabbade är lågutbildade unga och medelålders kvinnor.6 Att arbeta deltid, frivilligt eller ofrivilligt, innebär en lägre inkomst och därmed lägre nivå (eller att vara helt exkluderad från vissa) olika sociala förmåner. Det har också visat sig att personer som arbetar deltid har sämre utvecklings- och karriärmöjligheter än de som arbetar heltid eftersom deltidsarbeten ofta är koncentrerade till okvalificerade arbeten.7 I tabell 2.2 redovisas de sysselsatta efter vanligen arbetad tid. I detta sammanhang skiljer man i Arbets- kraftsundersökningarna () mellan heltidsarbete (), lång deltid (20–) och kort deltid (1–). 5Se [2002] och EU Commission Staff Working paper Gender pay gaps in European labour markets, SEC (2003): 937. 6Se SOU 1999:27 och , A. [2003]. 7OECD [2002]. och Blau, F., Ferber, M. & A. Winkler [2001, kapitel 8. Bilaga 13 till LU 2003/04 Tabell 2.2 Sysselsatta kvinnor och män i åldrarna 20–64, efter vanligen arbetad tid . 1–19 tim 20–34 tim 1–19 tim 20–34 tim Källa: SCB, . –talet kulminerade svenska kvinnors deltidsarbete (summan av lång och kort deltid) för att senare avta –talet. Omfattningen av svenska kvinnors deltid är fort- farande betydande. arbetade var fjärde sysselsatt kvinna deltid, att jämföra av männen. Vid en internationell jämförelse kan man däremot konstatera att svenska kvinnors del- tidsarbete är betydligt lägre än OECD-genomsnittet medan svenska mäns deltidsarbete ligger något över.8 Det svenska höga kvinnliga arbetskraftsdeltagandet jämfört med andra länder kan alltså inte förklaras med en högre andel deltidsarbetande.9 Beläggen för att kvinnor arbetar deltid främst för att klara av huvudansvaret för småbarn och hem är många. Småbarnspappor arbetar inte deltid i större utsträckning än resten av befolkningen. Som exempel kan nämnas att av alla sysselsatta kvinnor med yngsta barn mellan tre och sex år10 arbetade deltid! Mot- svarande siffra för sysselsatta män med yngsta barn i åldern 3–är , vilket är ungefär i nivå med genomsnittet för samtliga män. Enligt 2002 arbetade sysselsatta småbarnspappor mer än samtliga sysselsatta män, mot 40. Enligt en arbetar pappor som uppgivit att de vårdar barn i någon utsträckning i de flesta EU-länderna färre timmar än män i genomsnitt men fortfarande inom ramen för 8OECD [2002]. 9Se Stark, A. & Å. [2001]. 10I åldern 3–har de flesta barn börjat förskolan, men uppfattas ändå som så små att det är viktigt att försöka ha så korta dagar som möjligt. Bilaga 13 till LU 2003/04 heltid.11 Enligt SCB:s tidsanvändningsstudie har småbarnspappor dock minskat sin genomsnittliga arbetstid jämfört med de svenska småbarnspapporna . Mot bakgrund av detta kan man dra slutsatsen att kvinnor ofta arbetar deltid för att hinna med barnomsorg och hemarbete medan män i stor utsträckning arbetar deltid av andra orsaker oberoende av föräldraskap. Orsaker till denna arbetsfördelning mellan föräld- rar diskuteras i kapitel 4. 2.1.3Kvinnor har högre frånvaro Sysselsatta personer kan vara tillfälligt frånvarande från arbetet av olika orsaker. Tabell 2.3 redovisar de vanligaste frånvaroorsakerna. Som tillfällig frånvaro räknas frånvaroperioder på minst på grund av sjukdom, semester, ledighet för vård av barn, studier eller värnplikt. Även i detta avseende är det stor skillnad mellan svenska kvinnor och män. var nära var femte sysselsatt kvinna från- varande medan motsvarande siffra för männen var enligt . När det gäller föräldrar till barn var den köns- mässiga skillnaden i frånvaro ännu större: nära var tredje () sysselsatt småbarnsmamma var frånvarande under hela undersökningsveckan. Motsvarande siffra för småbarnspappor skiljde sig inte från män i övrigt: av småbarnspapporna var frånvarande. Därför är det inte överraskande att för småbarns- mammorna var fråvaroorsaken i mer än hälften av alla fall föräldra- ledighet eller vård av barn. För småbarnspapporna stod föräldra- ledighet och vård av barn endast för av frånvaron. 11 [2002]. Bilaga 13 till LU 2003/04 Tabell 2.3 Relativa frånvarotal för personer i åldern 20–, samtliga och med barn efter frånvaroorsak 2002. Andel (i procent) av sysselsatta som varit frånvarande hela mätveckan med barn <7 år Källa: SCB, specialberarbetning av 2002. 2.1.4Ojämn könsfördelning av det betalda arbetet Den sammanlagda effekten av de könsrelaterade olikheterna i de tre mått som här presenterats, är att kvinnor förvärvsarbetar mindre än män. En större andel män i arbetskraften befinner sig i arbete och arbetar också fler timmar än kvinnor. Skillnaden mellan småbarns- mammor och småbarnspappor är större än mellan kvinnor och män i övrigt. Sammantaget svarade svenska kvinnor för och män för av alla betalda arbetade timmar i ekonomin.12 Detta förhållande har förstås ekonomiska och välfärdsmässiga följder på individnivå. Kvinnornas uttåg på arbetsmarknaden har alltså varit långt ifrån så allomfattande som arbetskraftstalen ger sken av. Mätt på detta vis är inte den svenska jämställdheten så imponerande som man i förstone kan tro. Tabellerna 2.1–2.3 visar emellertid också att kvinnors och mäns engagemang på arbetsmarknaden trendmässigt närmat sig varandra. På denna, ytterst aggregerade nivå, kan man därför säga att det pågått en långsam utveckling mot ökad jämställdhet på arbetsmarknaden.