sou · GSB3102 · 2005-01-01 00:00:00 — Ekonomisk brottslighet inom taxinäringen Betänkande av Utredningen om taxinäringen SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av de bestämmelser som reglerar taxinäringen. Översynen skall särskilt inriktas på följande frågor. Utredningen skall analysera vilka åtgärder som bör vidtas för att komma till rätta med den olagliga yrkesmässiga trafiken, s.k. svart- taxi. Vidare skall utredningen överväga om åtgärder bör vidtas för att minska den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen. Ut- redningen skall slutligen analysera vissa frågor som rör den be- hörighet som krävs för att få köra fordon i taxitrafik, bl.a. vad avser medicinska krav. Med stöd av bemyndigandet förordnades före detta kanslichefen i trafikutskottet att vara särskild utredare. Att som experter biträda utredningen förordnades statsåklagaren , ämnes- sakkunnige , polisinspektören , hand- läggaren , kammarrättsassessorn och länsassessorn . entledigades fr.o.m. och hand- läggaren samt departementssekreteraren förordnades som experter fr.o.m. . Till sekreterare förordnades kammarrätts- assessorn . Utredningen, som antagit namnet Utredningen om taxinäringen, får härmed överlämna betänkandet Ekonomisk brottslighet inom taxinäringen. Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Några uppgifter om taxinäringen............................................ Yrkestrafiklagen (1998:490) m.m................................ 3.3.2 Ekonomiska förhållanden och gott anseende ............. Återkallelse av tillstånd ................................................ Återkallelse av taxiförarlegitimation ........................... Regler om taxametrar .............................................................. 3.7.2 Nuvarande reglering av taxametrar .............................. 4.1.1 Vilken information finns i en taxameter?.................... 4.1.2 Varför sker överföring av informationen från en 4.1.3 Olika tillvägagångssätt att överföra informa- tionen från taxametrar .................................................. Olika myndigheter m.m........................................................... 5.1.7 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC)................................................................... Överväganden och förslag avseende den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen .................................. 6.1Är taxinäringen särskilt utsatt för ekonomisk brottslig- 6.2.2 Ett exempel på samverkan mellan olika myndig- Sekretess mellan myndigheter...................................... 6.2.4 Ökad samverkan mellan olika myndigheter................ 6.4Kan redovisningscentraler motverka ekonomisk brotts- lighet inom taxinäringen? 6.5Skall en redovisningscentral vara fristående från taxi- 6.6Skall tillstånd krävas för att få driva en redovisnings- 6.7Vilken myndighet skall besluta i frågor om redovis- ningscentraler och utöva tillsyn över sådana centraler? Ekonomiska förhållanden och gott anseende ........... Skall det införas krav på att ett visst antal fordon eller åkare är anslutna till en redovisningscentral? Vem skall tillståndsprövningen avse?........................ Ett tillstånds giltighet vid dödsfall eller konkurs...... Villkor för tillstånd..................................................... Kraven på innehavare av tillstånd till taxitrafik m.m. .......... Krav på taxametrar ................................................................. Överföring av information från taxametrar ......................... Personuppgiftsbehandling och tystnadsplikt m.m. ............. Krav på datorutrustningen och dess mjukvara..................... Återkallelse av tillstånd att driva en redovisningscentral Några grunder för återkallelse och varning............... 6.15.2 Underlåtenhet att utnyttja ett tillstånd att driva 6.15.3 Hur länge skall en återkallelse av ett tillstånd 6.15.5 Vad skall hända med informationen i en redo- visningscentral efter återkallelse av tillståndet? 6.16.1 Den som uppsåtligen driver en redovisnings- central utan tillstånd ................................................... 6.16.3 Att ändra, förstöra eller undanskaffa uppgifter i 6.16.4 Underlåtenhet att överföra information från en taxameter till en redovisningscentral ......................... 6.16.5 Underlåtenhet att anmäla redovisningscentral och byte av sådan central ............................................ 6.16.6 Underlåtenhet att överföra information till den länsstyrelse som varit prövningsmyndighet .............. Verkställighet och överklagande ........................................... Skall reglering av redovisningscentraler ske i lag eller En avslutande kommentar avseende redovisnings- Avläsare av kreditkort ............................................................ Begreppet yrkesmässig trafik................................................. 7.3Exempel på olika konsekvenser som kan bli följden av olaga yrkesmässig trafik ......................................................... Olika åtgärder mot svarttaxi.................................................. Hur stor är omfattningen av svarttaxi?................................. Högsta domstolens avgörande i mål nr B 970-03................. 7.7 Norska bestämmelser om taxitrafik m.m............................. 7.7.1 Norska bestämmelser som rör yrkestrafik och 7.7.2 Norska bestämmelser om tillstånd för person- transporter mot vederlag............................................ 7.8Erbjudande om körning till allmänheten på offentlig Överväganden och förslag avseende läkarunder- sökningar och körprov .............................................. Prövningen avseende taxiförarlegitimation............... 8.2.3 Särskilt om de medicinska kraven.............................. 8.3Krav på obligatoriska och regelbundna läkarundersök- ningar enligt körkortslagen (1998:488) ................................ 8.4Är det lämpligt att införa krav på återkommande obliga- toriska läkarundersökningar för innehav av taxiförar- 8.5Är det lämpligt att införa krav på körprov för taxi- Överväganden avseende polismans omhändertagande av körpassrapporter m.m........................................... Bestämmelser om vägkontroll av taxametrar ....................... Vissa straffprocessuella tvångsmedel......................... 9.3.2 Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () ............................. 9.4Justitieombudsmannens beslut /97:JO1 s. 84, 9.5Är det lämpligt att införa särskilda bestämmelser om omhändertagande av kvitton, följesedlar och körpass- Överväganden avseende fri rörlighet för tjänster ........... Fri rörlighet för tjänster......................................................... Konsekvenser för små företag ............................................... Konsekvenser för brottsligheten........................................... 11.4.1 Åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten.......... 11.4.2 Åtgärder mot svarttaxi................................................ Förslaget till lag om redovisningscentraler inom taxi- Förslaget till lag om ändring i yrkestrafiklagen (1998:490)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:558) om väg- Förslaget till förordning om redovisningscentraler inom Förslaget till förordning om ändring i yrkestrafikför- ordningen (1998:779)............................................................. 13.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1997:899) om myndighetssamverkan mot ekonomisk Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2001:650) om vägtrafikregister............................................ Särskilt yttrande av ................................. Remissinstanser över betänkandet SOU 1999:60................ Komplettering till yttrande................................ Utredningen har haft i uppdrag att överväga behovet av åtgärder som bör vidtas för att minska den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen och om åtgärder också bör vidtas för att komma till rätta med den olagliga yrkesmässiga trafiken, s.k. svarttaxi. Vidare har ingått i uppdraget att överväga om det är lämpligt att införa ett krav på att innehavaren av en taxiförarlegitimation skall vara tvungen att efter viss ålder visa att han eller hon uppfyller de medicinska kraven för innehav av sådan legitimation. Utredningen har också analyserat vilka trafiksäkerhetsmässiga konsekvenser slopandet av det särskilda körprovet för taxiförare fått och om provet bör återinföras. Slutligen har utredningen övervägt om en polisman vid kontroll av en taxameter bör ha rätt att omhänderta ett utdrag av taxa- metern trots att det saknas grund för att ta utdraget i beslag enligt . I en promemoria till utredningen har gjort den bedöm- ningen att ca av omsättningen i taxinäringen undanhålls beskattning. Det motsvarar ca 20–av omsättningen. Enligt förekommer grovt fuskande med taxametrar och hos vissa taxiföretag finns också en hög andel oredo- visade löner. Taxinäringen själv, bl.a. , och flera taxiföretag, samt har framfört till utredningen att det måste vidtas åtgärder för att minska den ekonomiska brottsligheten, om de seriösa företagen skall ha någon möjlighet att hävda sig i konkurrensen. Utredningen, som delar denna uppfattning, anser att åtgärder skynd- samt bör vidtas för att minska den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen. Detta krävs inte bara för att komma till rätta med skattefusket utan är nödvändigt om de seriösa företagen skall kunna arbeta under rimliga konkurrensvillkor. Utredningen anser att en förbättrad tillsyn är den viktigaste åt- gärden för att komma till rätta med den ekonomiska brottslighet som finns inom taxinäringen. Företrädare för taxinäringen och olika myndigheter har framhållit för utredningen att tillsynen inte funge- rar på ett tillfredsställande sätt. Om tillsynen skall fungera är det nödvändigt att myndigheterna samarbetar på ett effektivt sätt. I varje län finns det ett regionalt samverkansorgan under ledning av landshövdingen som skall ta ini- tiativ till myndighetsgemensamma aktioner för att bekämpa ekono- misk brottslighet. I samverkansorganet ingår dessutom företrädare för polis-, åklagar- och kronofogdemyndigheterna, , och i vissa län . Utredningen har erfarit att det i vissa län inte har gjorts någon egentlig samordning av verksamhetsplaneringen mellan de sam- verkande myndigheterna och att nya kontrollprojekt avseende ekonomisk brottslighet inom taxinäringen inte påbörjats i önskvärd omfattning. Utredningen menar att de regionala samverkansorgan mot eko- nomisk brottslighet som finns inom varje län är ett lämpligt forum för att ta initiativ till och planera olika tillsynsprojekt inom taxi- näringen. Det är således inte nödvändigt att bygga upp en ny orga- nisation. De regionala samverkansorganen bör även samarbeta med myndigheter som inte är representerade i dessa organ. Det är t.ex. väsentligt att kontrollera att taxiförare som är misstänkta för något brott inte på ett otillbörligt sätt uppbär arbetslöshetser- sättning eller ersättning från . Utredningen har varit i kontakt med företrädare för de myndigheter som kan vara aktuella att delta i ett sådant samarbete. Samtliga har därvid uttalat att de är mycket intresserade av detta. Utredningen har gjort en genomgång av sekretesslagstiftningen och därvid funnit att de sekretessbrytande bestämmelserna medger det samarbete som utredningen vill se mellan myndigheterna i kampen mot den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen. Någon förändring av sekretesslagstiftningen är därför inte nödvän- dig för att detta samarbete skall kunna uppnås. För att en förbättrad tillsyn och ett ökat samarbete mellan myn- digheterna skall komma till stånd anser utredningen att det är nödvändigt att regeringen i regleringsbrev till länsstyrelserna och andra berörda myndigheter framhåller att samarbete i syfte att för- hindra ekonomiska och andra brott inom taxinäringen skall priori- teras. Om så sker kan enligt utredningens mening tillsynen väsent- ligen förbättras. Utredningen föreslår att information från alla taxametrar skall överföras till särskilda redovisningscentraler. En sådan ordning torde underlätta myndigheternas granskning av taxinäringen. Ut- redningen vill understryka att ett sådant krav inte försvårar taxi- företagens verksamhet. Enligt utredningens uppfattning skiljer sig taxinäringen betydligt från andra kontantbranscher i landet genom kravet på taxametrar. Ett fordon får ju användas i taxitrafik endast om det är försett med en taxameter av godkänd typ. Det finns också krav på att uppgifter om samtliga köruppdrag och körpass skall kunna överföras till ett annat administrativt datasystem, se föreskrifter om taxitrafik, VVFS 1999:177. Enligt uppgifter från Svenska Taxiför- bundet är av taxiåkarna anslutna till beställnings- centraler. Dessa åkare överför således information från taxametrar till beställningscentraler. Sådan överföring av uppgifter sker också från åkare som har avtal med servicebolag, verkstäder m.m. Krav på överföring av uppgifter till en redovisningscentral, exem- pelvis en beställningscentral eller ett servicebolag, är med hänsyn till vad som redovisats ovan inte betungande eller komplicerat för en taxiåkare. kommer genom bl.a. revision ges möjlighet att ta del av uppgifterna som bevaras hos redovisningscentralerna. Utredningens uppfattning är att det inte går att reglera bort skatte- fusket inom taxinäringen. Som redovisats ovan torde en förbättrad tillsyn vara det effektivaste medlet i arbetet mot ekonomisk brottslig- het inom taxinäringen. För att en sådan tillsyn skall vara verkningsfull krävs dock vissa hjälpmedel, varav redovisningscentraler är ett. Näringen själv, dvs. och de företag som ut- redningen varit i kontakt med, förordar starkt att redovisnings- centraler införs och att krav ställs på att informationen i taxamet- rarna måste överföras till sådana centraler. och före- trädare för polismyndigheterna, länsstyrelserna och Ekobrottsmyn- digheten m.fl. myndigheter anser också att redovisningscentraler bör införas. Företrädare för har till utredningen fram- hållit att man kommer att ha stor nytta i sitt kontrollarbete av den information som bevaras hos redovisningscentralerna. Utredningen föreslår således att redovisningscentraler inrättas och redovisar därför erforderliga författningsförslag. För att den information från taxametrarna som överförs till centralerna skall vara tillförlitlig krävs att taxametrarna är av god kvalitet. Det är som utfärdar föreskrifter om hur taxametrarna skall vara konstruerade. Utredningen anser att det är mycket viktigt att noga följer upp kvaliteten på de taxametrar som används och regelbundet överväger om föreskrifterna behöver ändras. Enligt föreskrifter skall alla betalningar i taxibilar redo- visas i bilarnas taxametrar. Detta gäller självfallet även betalningar med kreditkort. En stor del av de inkomster inom taxinäringen som inte redovisas möjliggörs genom fusk med kreditkortbetalningar. Avläsaren av kreditkort är då i regel inte ansluten till taxametern och betalningen registreras inte heller manuellt i taxametern. Företrädare för taxinäringen har framhållit att krav bör ställas på att avläsare av kreditkort skall vara anslutna till eller integrerade (in- byggd i enhet i taxametersystem) med taxametrar. Även företrädare för polismyndigheterna och har starkt för- ordat att sådana åtgärder sätts in. Utredningen anser att en ordning där vissa avläsare av kreditkort över huvud taget inte är samman- kopplade med taxametrar är svår att motivera med hänsyn till att upp- gifter om samtliga köruppdrag, dvs. även köruppdrag på kredit, enligt gällande bestämmelser skall registreras i taxametern. Det finns dock också skäl som talar mot krav på anslutning av avläsare av kreditkort med taxametrar. Ett av dessa skäl är att det inte finns krav i de andra kontantbranscherna på sammankoppling av kassaapparater med avläsare av kreditkort. Utredningen anser trots det nämnda att det fusk med avläsare av kreditkort som på- talats av bl.a. är så allvarligt att det fordrar åtgärder. Utredningen föreslår därför att om det i ett fordon i taxi- trafik finns en avläsare av kreditkort skall denna vara ansluten eller integrerad med taxametern. Såvitt utredningen kan bedöma finns det en betydande samsyn mellan berörda myndigheter och taxinäringen om att de förslag som utredningen föreslår bör genomföras. Det är utredningens upp- fattning att denna breda samsyn skapar goda möjligheter för att ut- redningens förslag kommer att leda till att arbetet med att bekämpa den ekonomiska brottsligheten inom taxinäringen blir mer effektivt. Utredningen har erfarit att det förekommer en omfattande svarttaxiverksamhet i landet. I samband med svarttaxi förekommer också annan allvarlig brottslighet såsom våldtäkter och rån. Polis- myndigheternas arbete mot svarttaxi varierar i hög grad i olika län och städer. Anledningen härtill är bl.a. att det krävs en omfattande spaning och dokumentation för att bevisa att någon bedrivit olaga yrkesmässig trafik. Högsta domstolens avgörande, som redovisas i kapitel 7, får anses bekräfta uppgifter att det krävs att samma person utför flera körningar mot betalning innan man kan ingripa. Sådant arbete tar mycket tid och stora resurser i anspråk. Utredningen har besökt för att studera den norska lag- stiftningen avseende svarttaxi. Enligt norska författningsbestäm- melser är huvudregeln att det krävs tillstånd för att utföra person- transporter med fordon. Sådan verksamhet kräver enligt norsk praxis viss omfattning för att vara tillståndspliktig. Genom en lag- ändring finns numera ett undantag från denna huvudregel. Undan- taget stadgar att tillstånd krävs också av den som erbjuder allmän- heten transporter mot betalning på offentlig plats, exempelvis gator och torg. För att sådan verksamhet skall medföra tillståndsplikt krävs inte att persontransporterna är av viss omfattning. Denna lag- stiftning gör det möjligt att bötfälla personer som utfört en person- transport mot vederlag. På så vis underlättas den norska polisens arbete varför det krävs mindre resurser för att konstatera att någon kör olagligt. Lagstiftningen möjliggör snabba ingripanden mot olag- liga transporter vilket sannolikt också ger en avhållande effekt. Vid utredningens besök i redovisade såväl Samferdseldeparte- mentet som polis och åklagare att man hade positiva erfarenheter av den norska lagstiftningen som trädde i kraft . Utredningen anser att det är mycket angeläget att skapa bättre förutsättningar för att bekämpa den omfattande verksamhet med svarttaxi som pågår i . Utredningens föreslår, med hänvis- ning till de goda erfarenheter som finns av den norska lagstift- ningen, att motsvarande bestämmelser införs i yrkestrafiklagen. Innehavarna av körkort för tyngre fordon måste enligt gällande bestämmelser efter visa att han eller hon uppfyller de medicinska kraven. Utredningen har övervägt om motsvarande krav skall ställas på taxiförare. De uppgifter som utredningen inhämtat från och vissa länsstyrelser tyder på att endast marginella trafiksäkerhetsvinster torde kunna uppnås om de medicinska kontrollerna av taxiförare utökas. har, i yttrande till utredningen, anfört att det är mycket tveksamt att använda hälso- och sjukvårdens, i första hand primärvårdens, begränsade resurser till återkommande hälso- undersökningar av friska taxiförare. Mot bakgrund av det anförda finner utredningen det inte för- svarbart att föreslå krav på återkommande och obligatoriska läkar- undersökningar för denna yrkesgrupp. I detta sammanhang bör an- märkas att den som söker eller innehar taxiförarlegitimation är skyl- dig att genomgå läkarundersökning, blodprovstagning eller annan liknande undersökning för prövning av de medicinska krav som avses i yrkestrafiklagen eller föreskrifter meddelade med stöd av lagen. En läkare har vidare skyldighet att anmäla om en taxichaufför har trafikfarliga sjukdomar. Enligt finns det sedan det särskilda kör- provet togs bort inget som hindrar att oskickliga taxiförare kommer ut i trafiken. Förbundet anser att den höjda åldersgränsen inte garanterar att innehavaren av en taxiförarlegitimation besitter de kunskaper som krävs för att framföra fordonet på ett trafik- säkert sätt, något som enligt förbundet strider mot det tänkande som ligger bakom den s.k. nollvisionen. Av 3 kap. 3 § yrkestrafiklagen framgår att taxiförarlegitimation får ges till den som bl.a. har fyllt och har körkort med behörigheten B eller har körkort med behörigheten D. Något preciserat krav på körvana ställs dock inte i körkortslagen (1998:488). Även den som efter avlagt förarprov aldrig kört något fordon får behålla sin körkortsbehörighet och får den också för- nyad när så skall ske. Det nämnda kan medföra att en person som uppfyller de nämnda kraven men som efter avlagt förarprov över huvud taget inte har kört personbil eller buss kan få taxiförarlegi- timation. Utredningen anser med hänsyn till det anförda att kravet på innehav av körkort och att man skall ha uppnått en viss ålder för att erhålla taxiförarlegitimation varken garanterar gott omdöme i trafiken eller körskicklighet. Det finns ett särskilt ansvar förknippat med yrkesmässig person- befordran och utredningen instämmer därför i bedöm- ning att yrkesförare bör vara föredömen för andra trafikanter. Verket har redovisat uppgifter från över genomförda körprov –1998 som visar på en god- kännandefrekvens på 55–. Enligt verket kan man kon- statera att detta visar på ett mycket dåligt utbildningsresultat. De uppgifter som lämnats av försäkringsbolaget visar att taxichaufförer varit inblandade i 2 842 tillbud i trafi- ken. Taxichaufförer var vållande i av dessa tillbud som anmälts till försäkringsbolaget. Mot bakgrund av det anförda anser utredningen det befogat att ifrågasätta om nuvarande krav för att få taxiförarlegitimation är till- räckliga. I detta sammanhang bör anmärkas att bl.a. vill återinföra krav på körprov. Vid en sammantagen be- dömning är utredningens slutsats att körprov bör krävas för att er- hålla taxiförarlegitimation. Ett sådant krav torde enligt utredning- ens mening förbättra trafiksäkerheten. De som redan har fått taxiförarlegitimation bör enligt utredning- en inte omfattas av det nya kravet. I detta sammanhang bör anmär- kas att en del taxichaufförer har avlagt körprov för dåtida körkorts- behörigheten TAXI. Polismans rätt att omhänderta utdrag ur taxameter Utredningen har i uppdrag att överväga om en polisman vid kon- troll av en taxameter bör ha rätt att omhänderta ett utdrag av taxa- metern, kopia av kvitto, följesedel eller körpassrapport, trots att det saknas grund för att ta utdraget i beslag enligt 27 kap. rätte- gångsbalken. Vid ett sådant övervägande skall det allmännas intresse ställas mot den enskildes intresse om skydd för äganderätten. Utred- ningen anser det inte försvarligt att ge polisman rätt att omhänder- ta kopior av kvitton, följesedlar eller körpassrapporter trots att det saknas grund att ta utdragen i beslag enligt . Ut- redningen lämnar därför inte något förslag till en sådan författ- ningsreglering. lag om redovisningscentraler inom taxinäringen Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller redovisningscentraler inom taxinäringen. Med en redovisningscentral avses en fysisk eller en juridisk person som har tillstånd att tillhandahålla ett administrativt datasystem för lagring av information som överförs från taxametrar.