sou · GSB343 · 2005-01-01 00:00:00 — 22 var andelen kvinnliga forskarstuderande inom ämnena medicin (), odontologi (), farmaci () och veterinärmedicin () och andelen kvinnor inom övriga ämnen, utom teknik, natur, matematik, låg kring eller mer. (Källa: ) na och kommunerna är stora. Medan kvinnors övergångsfrekvens var i var den i . För männen var motsvarande siffror 40 respektive 36 procent.23 Skillnaden mellan kommunerna är dock ännu större och speglar dessutom på ett tydligare sätt att övergångsfrekvenserna också hänger ihop med hur den aktuella kommunen ser ut. Dess sociala sammansättning, dvs. kommuninnevånarnas inkomstnivå och ut- bildningsnivå, tillgången till högre utbildning i kommunen eller dess närhet samt naturligtvis hur den lokala arbetsmarknaden ser ut. Nedanstående tabell visar övergångsfrekvensen i de kommuner där den var högst respektive lägst och där skillnaderna dem emellan till stora delar kan förklaras av de faktorer som nämns ovan. Övergång till universitet och högskolor i de fyra kommuner med den högsta och de fyra kommuner med den lägsta övergångsfrekvensen /03. Källa: HSV Statistik & analys . I Lunds och kommuner hade av en årskull unga kvinnor och mellan av de unga männen påbörjat sina högskolestudier senast . I och var motsvarande siffror för kvinnorna och för männen . Den stora skillnaden mellan könen, oavsett kommun, är intressant eftersom det kan tyda på flera olika saker. För det första att kvinnor generellt har ett större intresse för att studera än vad män har. För det andra att incitamenten, t.ex. de lönemässiga, för 23 HSV Statistik & Analys . högskolestudier är större för kvinnor än för män. För det tredje att det skulle kunna tyda på en fundamental obalans mellan könen som innebär att män, till skillnad från kvinnor, har lättare att klara sig utan formell utbildning och kompetens, oavsett geografisk och social hemvist. Är det senare riktigt bör det bli föremål för en mer ingående granskning. Speciellt angeläget är det om det finns fog för påståenden om att det i rekryteringssammanhang läggs allt större vikt vid mer informella (icke-objektivt mätbara) meriter vilket i så fall skulle kunna betyda en direkt devalvering av de formella meriternas värde. Sammanfattningsvis har den ökning som skett av andelen kvinnor , både bland nybörjare och bland examinerade, kunnat ske utan att det i någon större omfattning trängt ut männen eftersom antalet högskoleplatser ökat kraftigt. /02 var det cirka 150 000 fler registrerade i grundutbildningen än det var /94. Med den målsättning som gäller , att ur varje årskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning , och de önskemål som finns att äldre, icke-hög- skoleutbildade, personers utbildning skall bli bättre kommer ytter- ligare satsningar på högskolan att behövas.24 Hur det kommer att påverka könsfördelningen inom högskolan är ovisst men så länge kvinnors intresse är större än mäns för högskolan i allmänhet och för att söka icke-könstypiska program i synnerhet bör könssegregeringen på arbetsmarknaden kunna minska. 24 Den demografiska strukturen påverkar också högskolan (och skolan i allmänhet). beräknar man, givet den målsättning som finns om övergångsfrekvens och att årskullarnas storlek stiger , att kapaciteten behöver utökas med 60 000 helårsstudenter för att klara ökningen av ålderskullarna. Till detta skall sedan läggas de ambitioner som finns med det livslånga lärandet. (HSV Statistik & Analys ). Utifrån denna översiktliga genomgång av förändringarna inom utbildningssystemet kan vi konstatera att det både skett ett när- mande och en polarisering mellan könen. Så här långt kan man säga att könssegregeringen på arbetsmarknaden minskat tack vare att kvinnors andel inom den högre utbildningen ökat i allmänhet och inom de mansdominerade fältet i synnerhet. Så sent som på 1960- talet var högre utbildning något rätt exklusivt och det var fort- farande mer vanligt bland män än bland kvinnor. Vad som kommer att hända de kommande decennierna är däremot mer osäkert. Könssegregringen kan fortsätta att minska men den kan faktiskt också öka. Det senare händer när kvinnoandelen i ett mans- dominerat utbildningsområde/yrke ökar så pass mycket att det åter blivit könssegregerat men med kvinnliga förtecken. Jag har tidigare givit exempel på sådana yrken. Men lika väl som det kan vara kvinnors intresse för en utbildning/ett yrke som bidrar till re-segreringen kan det också vara mäns avtagande intresse som gör det. Att det blir färre män kan bero på många olika faktorer alltifrån att de blivit utkonkurrerade av kvinnorna till att mäns uppfattningar om att för många kvinnor ger sämre löne- utveckling och en statussänkning av yrket till en direkt motvilja att arbeta tillsammans med kvinnor. Detta diskuteras ibland utifrån teorin om relativ attraktion. När kvinnor kommit in på manligt dominerade utbildningar/yrken har männen redan börjat lämna dessa. Alternativt så har de redan tagit de mest attraktiva platserna och lämnat resten till kvinnorna.25 Om vi ser till vad som hänt i gymnasieskolan så förefaller utsikterna att bryta könssegregeringen bland de som väljer yrken med kortare utbildningar mindre ljusa. Könsstämpel på vissa program är i alla avseenden mycket tydlig. Eftersom det här handlar om program inriktade mot kortare yrkesutbildningar kommer inlåsningen respektive utestängningen så tidigt i ung- domarnas liv att det kan verka hämmande på deras framtida val. Konsekvenserna för den könssegregerade arbetsmarknaden blir därför fortsatt cementering. Vill man arbeta för att reducera uppdelningen måste därför dessa utbildningar, både de flick- och de pojkdominerade, granskas närmare för att klargöra om det är struk- turerna, som länge format och präglat programmen, flickors och pojkars preferenser eller andra faktorer som gör att vi fortfarande 25 M. Strober (1984). kan tala om flick- och pojkprogram i gymnasieskolan . Gymna- siekommitténs förslag var därför intressanta i detta sammanhang inte minst för att de faktiskt närmat sig denna problematik. Deras ambition att låta unga människor göra fria utbildnings- och yrkesval oberoende av kön måste därför ses som framsynta. Avslutningsvis variationerna i elev- och studentantal på olika program i gymnasiet och vid högskolan kan dock inte bara ses som en konsekvens av intresseförskjutningar hos ungdomarna utan de måste också sättas in i ett större sammanhang. Den demografiska strukturen spelar t.ex. stor roll för utbildningssystemets storlek och utformning och påverkar på så sätt också arbetsmarknaden. Detsamma gäller den ekonomiska utvecklingen. Strukturella och konjunkturella förändringar påverkar arbetsmarknaden liksom trender och intresseförskjutningar. Men medan det finns metoder att prognostisera de tidigare är det oftast betydligt svårare att ha kontroll på de senare.26 26 har vi sett en växande ambition hos alla utbildningsanordnare att till- godose många av ungdomarnas önskemål, även de mer trendmässiga. Detta har dock inte skett utan kritiska invändningar. Den flora av (trend)kurser som växt fram menar många har skett på bekostnad av mer grundläggande läroämnen. En drivkraft i detta har självklart varit den omorganisation av skolan som skedde med större inslag av elevens valfrihet men också av att konkurrens mellan skolorna/högskolorna om elever och studenter ökat. 5 Ungas drömmar äldres realism Och vad skall en sån här liten flicka bli när hon blir stor då? är en fråga som flickor ur många generationer försökt prestera ett vettigt svar på. För de som var barn när seklet var ungt vållade dock knappast frågan något större huvudbry. Valmöjligheterna var för de flesta begränsade och framtiden utstakad, döttrarna skulle göra som mödrarna gjort och sönerna som fäderna. Men i takt med att möjligheterna till reella yrkesval ökade blev frågan mer relevant. En del flickor kunde enkelt stilla nyfikenheten genom sin tvärsäkra uppfattning om vad de skulle bli medan andras svar var mer svävande, kanske beroende på att dom överhuvudtaget inte förstått frågan. Många hade nämligen aldrig sett kvinnor i någon annan roll än mammans, hemmafruns och/eller husmoderns. Om många av de som var i 20 25-årsåldern , både kvinnor och män, var rätt klara över vad de ville bli när de blev stora är detta långt ifrån lika självklart . Det är inte heller något vuxensamhället förväntar sig. Att en 20- åring enbart har en vag uppfattning om vad hon eller han vill väcker ingen förvåning. Ökad obeslutsamhet i allmänhet kan vara en förklaring till detta men en annan lika trolig förklaring är att valmängden, både vad gäller utbildningar och yrken, blivit så mycket större. Därtill kan läggas att ökade krav i arbetslivet och ökad konkurrens inneburit att behovet att välja rätt av eko- nomiska och tidsmässiga skäl blivit allt viktigare för valet av yrke. Det sker naturligtvis stora förändringar i en individs yrkesval- mängd från det han eller hon är mycket ung tills önskeyrket är realiserat. Sett ur ett barns perspektiv kan möjligheterna uppfattas antingen som obegränsade, man kan bli vad man vill, eller redan bestämda genom de yrken barnen ser i sin närmiljö. Men med stigande ålder revideras oftast barnets uppfattning och beroende på vad de initiellt trodde så kan hans eller hennes möjlighetsområde komma att krympa eller vidgas. En intressant fråga är självklart vad Ungas drömmar äldres realism som snävar in respektive vidgar yrkesvalet. Om ungdomar tidigt uppfattar att möjligheterna på arbetsmarknaden är begrän- sade, därför att de tillhör ett visst kön, måste uppgiften vara att bryta ett sådant mönster. Så länge de identifierar sig med den köns- uppdelning som förekommer på arbetsmarknaden, och på basis av den fastställer sitt möjlighetsområde kommer könsuppdelningen att bestå. Vidgas däremot området till att också omfatta icke- könstypiska yrken då ökar chansen för en de-segregering av arbets- marknaden. 5.1Bakgrund och enkätens uppläggning Vad kvinnor och män gör är självklart en konsekvens av tidi- gare gjorda utbildnings- och yrkesval. Ett sätt att förstå hur den könsuppdelade arbetsmarknaden reproduceras kan därför vara att ta reda hur unga kvinnor och män ser på några vanliga yrken. Finns det någon samstämmighet i denna syn mellan kvinnor och män, flickor och pojkar och mellan generationerna? Går det att säga något om risken/chansen att flickor och pojkar hamnar i samma yrken som de äldre trots att de egentligen ville bli något helt annat? Ett annat sätt att få veta något om hur morgondagens arbets- marknad kommer att se ut är att ta reda på vad dagens unga vill bli när de är stora. Är t.ex. deras inställning till att göra otraditionella, icke-könstypiska yrkesval positiv men möjligheterna att de skall kunna förverkligas små, då måste orsakerna till segregeringen sökas på annat håll än hos individen. I detta kapitel granskas kvinnors/flickors och mäns/pojkars syn på olika yrken utifrån följande huvudfrågeställningar: (i) Vad vill dom unga bli när dom blir stora? (ii) Vad är kvinnor och män som befinner sig på arbetsmarknaden? och (iii) Vilka uppfatt- ningar finns bland yngre och äldre om de yrken som är mest frekventa på dagens arbetsmarknad? Syftet med detta är att vi skall få en bild från mikroplanet som blir ett komplement till den bild som givits av den aggregerade nivån. Svaren på frågorna har erhållits genom två i det närmaste lika- lydande enkäter som varit utsänd till en grupp ungdomar och en grupp vuxna. Den ena enkäten besvarades skriftligt av 500 flickor och pojkar i årskurserna 5 och 9 samt i gymnasiets årskurs 3 . Den andra besvarades av 300 vuxna kvinnor och Ungas drömmar äldres realism män via telefonintervjuer under juni månad 2003.1 Urvalet är inte slumpmässigt eftersom valet av regioner gjordes för att säkra en viss geografisk spridning av de svarande. Den enkät som riktades till ungdomarna gick dessutom till utvalda skolor och årskurser och inte till dom personligen. Urvalet av de vuxna var däremot mer slumpmässigt.2 Enkäten skall ses som en pilotstudie. 5.2Vad unga vill bli och vad vuxna är Spännvidden är väldigt stor mellan vad man vill bli när man är väldigt ung och vad vuxna faktiskt är . Att pojkar (årskurs 5) gärna vill se sig själva som proffs i någon idrottsgren (företrädesvis fotboll) när dom blir stora är mycket vanligt. För flickornas del har också idrottsproffs seglat upp som ett dröm- yrke även om det är fler som uppger att de vill bli skådespelerska, sångerska eller fotomodell. Men medan många pojkar håller kvar vid sin dröm även i högre ålder verkar flickornas dröm ha svalnat betydligt redan i 15 . Bortser man från dessa mer spektakulära yrken så är polis, veterinär, journalist, vakt, frisör och djurskötare populärast bland de yngsta och flera av dessa förekommer också bland de äldre ungdomarna (se tabell 5.1). 1Enkäterna var inte exakt lika. Bland annat var den enkät som användes för telefonintervju något kortare liksom den enkät som riktades till den yngsta åldersgruppen (åk 5). 2Dessa namn drogs ur respektive regions telefonkatalog på ett sätt som garanterar ett slumpval. Ungas drömmar äldres realism SOU 2004:43 De 5 6 vanligaste yrkena3 i olika åldersgrupper Idrottsproffs, artist m.m. Frisör, personliga tjänster Läkare, veterinär m.m. *Vård- och omsorgspersonal Pilot, fartygsbefäl m.m. *Ekonom, personaltjänsteman *Lärare (grund-/gymnasieskola) *Säljare, mäklare m.m. *Ingenjör, tekniker *Dessa yrken fanns med bland de 30 vanligaste yrkena . I årskurs 9 framträder den tydligaste könsmässiga skillnaden. Medan pojkar ofta angett yrken som kan räknas som typiska mansyrken4 har flickorna i samma åldersgrupp i flera fall angett yrken som räknas som typiska kvinnojobb. Exempel på pojkarnas önskeyrken är reparatör, byggnadsarbetare, snickare, kock, pilot samt fartygsbefäl. Flickorna vill gärna vill bli frisör, något inom vård- och omsorg samt administratörer (kontor) av olika slag. 3Individernas yrkesuppgifter har kodats i enlighet med ssyk-koden på tresiffernivå dvs. Se kapitel 3 för en närmare beskrivning av ssyk. 4Att antalet redovisade yrken är fler än sex i pojkgruppen beror på att det var flera som hamnade på samma rankingplats. Ungas drömmar äldres realism sista alternativet är också populärt bland flickor i gymnasiets sista årskurs liksom ekonom- och personaltjänstemannayrket. Förutom dessa två står också jurist och journalist högt på de kvinnliga gymnasisternas önskelista. Bland de manliga gymnasisterna rankas polis, politiker och chef (obestämt över vad) högt men även ekonom- och journalistyrket lockar många. För pojkar och flickor som gått det estetiska programmet på gymnasiet finns också en dröm om att bli musiker eller annat konstnärligt/kulturellt yrke. Bland de vuxna var det få som hade yrken som sammanföll med de som ungdomarna angett som sina önskeyrken. Inom vuxen- gruppen var dessutom de vanligaste yrkena bland kvinnor och män helt olika. För kvinnor var sjuksköterska, förskollärare, lärare, ekonom samt arbete inom vård- och omsorgssektorn vanligast och bland männen var det säljare, ingenjör/tekniker, fordonsförare, ekonom och datatekniker. Sammanfattningsvis så krävdes det totalt 25 olika yrkesgrupper för att fånga in de fem sex populäraste i alla åldersgrupper med avseende på kön.5 Visserligen varierar önskeyrkena men det finns ändå en viss samstämmighet bland ungdomarna något som saknas nästan helt om man jämför unga och vuxna. En avvikelse man kan notera i ungdomsgruppen är att pojkar och flickor i årskurs 9 oftare angett mer könsspecifika yrken än vad övriga gjort. Detta är intressant sett i ljuset av det som tidigare nämnts om gymnasie- utredningens påpekande om den könssegregeringseffekt som kan uppkomma av tidiga gymnasieval. Med en öppen ingång till gym- nasiet skulle möjligen en alltför tidig inlåsning kunna undvikas. 5.2.1Att vilja bli och att vara Skillnaden mellan vad unga vill bli och vad de vuxna faktiskt är är stor. På ungdomarnas topplista (alla åldersgrupper) finns endast tre yrken som också finns med bland de vanligaste i vuxen- gruppen: data, vård och omsorg samt ekonom/personaltjänsteman. Det bör stämma till eftertanke, dels för att föreställningen om att ungdomar väljer som vuxna inte får något vidare stöd här, dels för att det också kan indikera att många (dessvärre) inte kommer att få de yrken de angett att de vill ha. Det senare beror på det enkla faktum att arbetsmarknaden förändras väldigt långsamt och dess- utom att vissa yrken kräver många fler yrkesutövare än andra. 5 I appendix 5:1 ges en bild av vilka yrken som var vanligast i de aktuella åldersgrupperna. Ungas drömmar äldres realism Ett enkelt sätt att få en uppfattning om den diskrepans som finns mellan unga och gamla är att studera kvoten mellan de två grupperna, de som vill bli och de som är, i respektive yrkes- kategori.6 En kvot lika med ett (=1) tolkas här som ett yrkes- alternativ som visar på god överensstämmelse mellan genera- tionerna medan en kvot större eller mindre än ett visar på obalans. Av tabell 5.2 framgår t.ex. att för sjuksköterskeyrket är obalansen i detta avseende stor då det är betydligt färre som vill bli sjuk- sköterska än som faktiskt är. Kvoten mellan ungdomar (de som vill bli) och vuxna (de som är) i tretton olika yrken vill bli/är Säljare, mäklare m.m. Pedagoger (ej lärare) Försäljare (detalj) Läkare, veterinär m.m. Frisör, personliga tjänster m.m. Journalist, media m.m. OBS de yrken som förekommer i tabellen är de som förekom i alla åldersgrupper. För journalist och andra medieyrken är det tvärtom. Kvotens storlek antyder att det är betydligt fler som vill bli än som är. För yrkesgrupperna civilingenjör mm, pedagoger och försäljare är fördelningen mindre ojämn. Det mönster som framträder i tabellen tyder dock mer på obalans än balans då ungdomarnas önskeyrken verkar stå i omvänd proportion till vad de äldre är. Eftersom tabellen enbart redovisar några få yrken skall man inte dra några 6 Kvoten har erhållits på följande sätt: Kv = (Ui/Utot)/(Vi/Vtot) där Ui är antal ungdomar som vill bli yrke i, Utot är samtliga ungdomar, Vi är antalet vuxna i yrke i och Vtot är totala SOU 2004:43 Ungas drömmar äldres realism förhastade slutsatser av detta men resultaten ger ändå en vink om att ungas yrkesdrömmar till viss del inte verkar stå i samklang med verklighetens arbetsmarknad. En arbetsmarknad som innehåller relativt få drömyrken men desto fler som, och enligt våra resultat här, verkar mindre attraktiva för den yngre genera- tionen. För att få en uppfattning om hur ungdomarna själva bedömde realismen i sina yrkesval fick de också frågan om de trodde det skulle bli svårt att bli det de helst ville bli. I årskurs 9 trodde av flickorna och av pojkarna att det skulle bli svårt och bland gymnasisterna var motsvarande andel . Skillnaden mellan åldersgrupperna kan bero på att många i årskurs nio har mer konkreta yrkesval, som innebär att de är rätt klara över vägen dit. För många gymnasister, oavsett de vet vad de vill eller ej, kan vägen te sig mer osäker och möjligheterna att nå målet därför ovisst. Av de kvinnliga gymnasisternas svar på frågan varför det skulle bli svårt kan man bland annat utläsa kon- kurrensen betydelse, något som framgår av följande citat: stor konkurrens, svårt att komma in på program, höga antag- ningspoäng, har inte tillräckligt bra betyg. Bland pojkarna spelade också konkurrens och höga intagnings- poäng roll men därutöver angav man också att det kunde bli svårt därför att: ...det kommer att ta och mycket motivation. Blir svårt att ta sig in. Men har jag bestämt mig kommer det att gå bra. konkurrensen är stenhård och det kräver otaliga timmar av träning. ...jag har inte de fysiska möjligheterna. det är många som vill bli reseledare och jag har inte de så många kontakter inom turismbranschen. Av de som uppgivit att de helst av allt skulle vilja bli musiker var det flera som hade en rätt realistisk uppfattning om att det skulle krävas mycket och att det därför skulle vara svårt framgår av följande: Ja (det blir svårt), därför att konkurrensen är hård, det finns mycket att träna på, det är en hård bransch, det krävs grymt mycket motivation, övning, tur m.m., det är svårt att leva på musik, det är yrken man måste passa för att bli. Dessutom hård konkurrens, Ungas drömmar äldres realism musikbranschen är väldigt tuff och ytterst få av alla dom som är musiker kan arbeta med det på heltid och tjäna pengar. Avslutningsvis så kunde man också på frågan Vad vill du bli när du blir stor? också ange svarsalternativet: Jag vet inte. I den yngsta gruppen (årskurs 5) visste alla vad dom ville bli men däremot var det av ungdomarna i både årskurs 9 och i gymnasiets årskurs 3 som inte visste. Flera av dom (mest flickor) gav dock en vink om vad de kunde tänka sig. Närmare hälften skriver exem- pelvis att dom vill jobba med människor på olika sätt: Jag vill arbeta med människor och hjälpa dem på något sätt. Är lite sugen på juridik (t.ex. advokat). Vet ej vad jag vill bli men vill nog jobba med människor. Jag vill jobba med människor, barnmorska kanske. Vidare skriver flera att dom vill arbeta utomlands eller i alla fall få resa i jobbet: Ingen aningvill jobba med något som har med EU och att göra, språk och sånt. Vill gärna jobba utomlands (jurist eller något liknande). Något produktivt inom media, vill resa mycket. Sen finns det några som tänker sig tillfälliga jobb just nu för att senare bestämma sig för något mer långsiktigt. En flicka vet också vad hon absolut inte vill bli: Jag vet bara vad jag inte vill. Ej jobba inom psykologi, som inred- ningsarkitekt, journalist eller inom vård eller skola. En sammanfattande bedömning av de svar som erhölls på enkäten vad avser ungdomarnas önskeyrken visar att de i stort sett överens- stämmer med vad som framkommit i andra studier. I gymnasie- utredningen sammanfattas det på följande sätt:7 Dagens unga vill ha kvalificerade jobb. Högst på alla önskelistor ligger just nu följande branscher. showbiz, kultur, media och sport service, mänskliga relationer och tjänster. 7 SOU 2002:120, s. 70. Ungas drömmar äldres realism 5.3Att påverkas och vem påverkar? Hur ser man då på den (eventuella) påverkan man utsätts för i sitt yrkesval? På en direkt fråga till de yngre där de skulle svara om de trodde att de skulle påverkas av olika personer och till vuxna om de hade påverkats i sitt yrkesval erhölls de svar som presenteras i figur 5.1a och 5.1b nedan. Vem flickor och pojkar i gymnasiets årskurs 3 tror kommer att påverka deras yrkesval Det är en lika stor andel flickor som pojkar bland gymnasisterna som tror att de kommer att påverkas av pappa. Mammans påverkan är däremot större på flickornas än på pojkarnas yrkesval. Bland pojkarna är det dock varken pappa eller mamma som är viktigast utan för dom är det förebilderna. av pojkarna mot av flickorna tror att dessa kommer att ha betydelse för deras yrkesval.8 Kompisar och syskon har också större betydelse för pojkarna än vad de har för flickorna. Jämförs detta med vad vuxna anser påverkade dem () är överensstämmelsen rätt god åtminstone på manssidan. (Se figur 5.1b.) 8 Se appendix 5:2 för exempel på vilka förebilder ungdomarna uppgivit i sina svar. Ungas drömmar äldres realism Vem kvinnor och män anser har haft påverkan på deras yrkesval Förebilder och fäder visar sig nämligen också ha varit viktiga för männens yrkesval medan endast en mindre andel uppgivit att mamma påverkat dem. Till skillnad från vad de kvinnliga gymna- sisterna tror visar det sig att av kvinnorna som yrkesarbetar anser att förebilderna var viktiga. Av de vuxna kvinnorna är det enbart som anser att mamman på- verkat deras yrkesval vilket skall ställas mot att av de unga kvinnorna tror att de kommer att påverkas av sin mor. Att mödrar ur olika generationer har påverkat, eller kommer att påverka, sina döttrar olika mycket kan bero på flera faktorer. En kan vara hur mycket de själva (mammorna) yrkesarbetat och med vad. En annan kan vara utbildningssystemets förändring under .