sou · GSB3110d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Intresset av att värna den personliga integriteten och motverka etnisk diskriminering medför dock en betydande begränsning av möjligheterna att finna nya effektiva metoder för inre utlännings- kontroll. Samråd bör därför ske med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). Utredaren skall mot bakgrund av det ovanstående granska om den inre utlänningskontrollen är möjlig att effektivisera samt före- slå eventuella förändringar. Hänsyn bör i detta sammanhang även tas till slutbetänkande. fann att Lagrådet m.a.a. den lagrådsremiss som föregick regeringens proposition Polissamarbete m.m. med anledning av anslutning till Schengen (prop. 1999/2000:64) inte uttalade sig om behovet av en effektiviserad inre utlänningskontroll, utan endast riktade kritik mot det förslag till ändring av utlänningslagstift- ningen som presenterades. Polisens möjlighet att omhänderta pass och andra identitetshandlingar i samband med inre utlännings- kontroll bör beaktas. personal gör ofta i samband med varukontroll vid inre gräns iakttagelser av misstänkt brottslig verksamhet. Tullver- ket kan anmäla sådana iakttagelser till Polisen för vidare åtgärder. Någon formell underrättelseplikt eller rätt att kvarhålla resande eller egendom har man dock inte. Det behöver därför utredas om bör ha en skyldighet att till Polisen rapportera om per- soner som inte har rätt att vistas i eller i övriga Schengen- området, om misstänkta eller upptäckta brott samt om behöver förändrade befogenheter i detta sammanhang. Behov av och metodik för inre utlänningskontroll i gränsnära zoner I är det tillåtet att vidta inre utlänningskontroll över hela territoriet. Det sker emellertid inte med tillräcklig systematik. I vissa andra Schengenstater förekommer s.k. gränsnära kontroller av utlänningar inom en bestämd zon nära den inre gränsen. I samband med översynen av den inre utlänningskontrollen skall behovet av att införa gränsnära zoner och särskild kontrollmetodik för dessa bedömas. Här skall erfarenheter från andra Schengensta- ter tas till vara. Utredaren bör särskilt uppmärksamma de svårig- heter som kan uppstå när myndigheterna har olika befogenheter vid misstanke om brott. Utredaren skall lämna förslag till de författningsändringar som bedöms befogade. Utredaren skall dock inte lämna några förslag till ändringar i lagstiftningen om behandling av personuppgifter. Utredaren skall redovisa uppdraget . Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en särskild utredare med uppdrag att bedöma vissa konsekvenser av operativa inträde i . Utredaren skall bl.a. se över och utvärdera nuvarande regler för personkontrollen vid Schengen- områdets yttre gräns ur ett brottsförebyggande och brottsbekäm- pande perspektiv. Utredaren skall i sitt uppdrag även se över nuvarande kontrollåtgärder ur ett migrationsperspektiv. Utredaren skall vidare se över nuvarande regler för den inre utlännings- kontrollen och kartlägga och analysera samverkan mellan de myndigheter som kan involveras i dessa kontroller. Uppdraget skall slutredovisas . Utredningen skall slutredovisas . Den statistik som beskrivits i avsnitten 4.4.8 och 7.4 har utredningen beställt av (). Den framställda statistiken omfattar dels samtliga lagförda personer efter huvudbrott och huvudpåföljd,1 dels antalet brottsdeltagande för personer skäligen misstänkta för brott, efter brottstyp.2 För de misstänkta och lagförda personerna som var folkbokförda i det aktuella redovisningsåret ger statistiken också uppgifter om medborgarskap och födelseland3. Därutöver ger statistiken en fingervisning av omfattningen lagförda personer som saknar hemvist i (se nedan). Statistiken är hämtad från BRÅ:s register över personer lagförda för brott samt registret över anmälda brott och () register över 1Med lagförd person avses en person som funnits skyldig till brott genom fällande dom i tingsrätt, (godkänt) strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse. I statistiken redovisas försök, förberedelse, stämpling och medverkan till brott tillsammans med de fullbordade brotten. Samtliga personer dömda i tingrätt redovisas oavsett om domen vunnit laga kraft eller inte. Ingen hänsyn har således tagits i statistiken till personer fällda i tingsrätten som frikänts i högre rättsinstans eller omvänt. Med huvudbrott avses det brott som har den strängaste straffskalan i en lagföring som avser fler än ett brott och med huvudpåföljd avses är den mest ingripande påföljden i det fall flera påföljder dömts ut. På grund av att också detta registret över lagförda personer är en så kallad levande databas, som uppdateras kontinuerligt, kan mindre skillnader förekomma vid jämförelse med uppgifter i den officiella statistiken. 2Med en misstänkt person avses en person som varit skäligen misstänkt för brott, där beslutat skall ha fattats om att inleda förundersökning. Misstänkta minderåriga ingår inte i redovisningen. Med brottsdeltagande avses en misstänkt persons delaktighet i ett brott. På grund av att registret över anmälda brott är en så kallad levande databas, som uppdateras kontinuerligt, kan mindre skillnader förekomma i jämförelse med uppgifter i den officiella statistiken. 3Uppgifter om medborgarskap har inhämtats från () Registret över totalbefolkningen (RTB) för respektive lagföringsår. Uppgifter om medborgarskap och födelseland redovisas efter SCB:s indelning i världsdelar med en politisk indelning av . För personer som har fler än ett medborgarskap redovisas ett medborgarskap enligt prioritetsordningen: svenskt medborgarskap, medborgarskap i ett EES-land, medborgarskap i land utanför EES med vilket har socialförsäkringskonvention samt övriga medborgarskap. Uppgiften om medborgarskap och födelseland är behäftad med ett bortfall på mellan 6–av brottsdeltaganden bland misstänkta personer respektive för mellan 6–av de lagförda personerna –2002. totalbefolkningen (RTB).4 Statistiken över lagförda personer avser en fyraårsperiod, som delats upp i två redovisningsperioder, respektive 2001 och 2002. Åren har valts för att kunna göra en jämförelse mellan tiden närmast före Schengeninträdet och åren närmast efter. Statistiken över brottsdeltagande bland misstänkta personer redovisas för . Statistik över lagförda personer Framställd statistik över personer lagförda för brott utgör en totalundersökning. Trots detta representerar statistiken inte några exakt fastställda värden. Olika faktorer kan påverka såväl statistikens tillförlitlighet som statistikens jämförbarhet . Tillförlitligheten i materialet är framför allt beroende av att de uppgifter som levereras är riktiga och att fullständiga, men man kan på goda grunder anta att uppgifterna rapporteras med små mätfel. Statistikens jämförbarhet kan påverkas av olika omständigheter, bland annat förändringar i praxis, lagstiftning eller nya statistikrutiner med mera. –2002 är det särskilt två omständigheter som bör beaktas när man jämför antalet lagförda mellan dessa år. ökade antalet åtalsunderlåtelser (cirka 8 900 åtalsunderlåtelser). Den faktiska ökningen mellan kan skattas till högst . Det är BRÅ:s bedömning att i princip hela ökningen beror på en systemomläggning inom åklagarväsendet. Ökningen kan i första hand tillföras en, till följd av systemomläggningen, utökad redovisning av sådana författningar inte ingick i statistiken. En mindre del kan förklaras av att definitionen av en åtalsunderlåtelse förändrats något. Ett fel i system för ordningsbotsföreläggande påverkar möjligheten att jämföra antalet strafförlägganden mellan de två mätperioderna 1999–2000 och 2001–2002. Systemfelet medförde att tillfälligtvis kom att utfärda strafförelägganden för sådana brott som man vanligtvis beivrar med ordningsbot (t.ex. ringa tullbrott). 4 Registret över totalbefolkningen (RTB) omfattar samtliga personer som är folkbokförda i . Registret är ett utdrag ur de folkbokföringsregister som förs inom skatteförvaltningen. ökade antalet strafförelägganden som inrapporterats från tullverksåklagare och det är BRÅ:s bedömning att en större del av denna ökning kan tillskrivas nämnda systemfel hos . Systemfelet påverkar framför allt redovisningen av det totala antalet strafförelägganden samt det totala antalet brott enligt smugglingslagen –2002. En annan osäkerhetsfaktor vid jämförelser mellan olika grupper av gärningsmän, är att statistiken över lagförda personer endast beskriver de gärningsmän som kommit till rättsväsendets kännedom. Detta innebär till exempel att brottsaktiva personer eller grupper av gärningsmän som har hög upptäcktsrisk tenderar att vara överrepresenterade i lagföringsstatistiken. Jämförelsen mellan gärningsmän försvåras även ytterligare av att upptäcktsrisken för olika grupper av gärningsmän eller brott kan ha förändrats . Eftersom statistiken avser personer lagförda för brott, kan dessutom samma gärningsman förekomma under aktuell mätperiod. Lagförda personer som saknar hemvist i Genom uppgifterna om antalet lagförda personer som inte har kunnat matchas mot RTB kan man utifrån statistiken få en uppfattning om andelen lagförda personer som saknar hemvist i . Uppgifter om medborgarskap och födelseland har inhämtats från RTB. Detta register omfattar dock enbart personer som är folkbokförda i , vilket innebär att uppgifterna endast har kunnat inhämtas för de personer som var folkbokförda i det år de lagfördes. Per definition skulle därmed de personer som saknar uppgift om födelseland och medborgarskap i statistiken kunna likställas med icke folkbokförda personer. Det kan dock finnas andra skäl till att en lagförd person saknar dessa uppgifter i statistiken, vilket gör att detta antagande inte är helt korrekt. Till exempel kan brister i personnumrens kvalitet medföra att en del lagförda personer inte kan matchas mot RTB och av den anledningen kommer att sakna uppgifter om medborgarskap och födelseland i statistiken5. 5 En enskild person identifieras i lagföringsregistret genom personnummer. De flesta lagförda personerna (i genomsnitt åren 1999–2002) i registret har fullständiga Totalt kunde drygt se procent av de lagförda personerna inte matchas mot RTB för åren 1999–2002. Bland de lagförda personer är det som inte kan matchas mot RTB på grund av att de inte har ett fullständigt personnummer.6 En del av dessa personer är sannolikt inte folkbokförda i . Men det kan inte uteslutas att det även förekommer folkbokförda personer inom gruppen som saknar uppgift om medborgarskap och födelseland i statistiken. Resterande personer () som saknar uppgift om medborgarskap och födelseland i RTB har drygt hälften ett fullständigt personnummer, det vill säga ett vanligt personnummer, tillfälligt personnummer eller samordningsnummer.7 Till skillnad mot gruppen av lagförda med ofullständiga personnummer är kvaliteten på de fullständiga personnumren mycket god, och att personerna inte har kunnat matchas mot RTB för uppgift om medborgarskap eller födelseland, torde bero just på det att dessa personer inte är folkbokförda i . Även om det är rimligt att anta majoriteten inom gruppen utgörs av icke folkbokförda personer kan det givetvis inte helt uteslutas att det även inom denna grupp förekommer folkbokförda personer. Det torde i sådana fall röra sig om ett förhållandevis litet antal personer. Personnummerkvaliteten varierar för olika lagföringstyper. Personer som saknar fullständiga personnummer förekommer i princip enbart vid strafförelägganden, medan personnummerkvaliteten bland dömda personer och även till viss Med ett fullständigt personnummer avses här ett vanligt personnummer, tillfälligt personnummer eller så kallat samordningsnummer. På BRÅ kontrolleras att de fullständiga personnumrens syntaktiska uppbyggnad är korrekt, under aktuell mätperiod förekommer endast två fullständiga personnummer (samordningsnummer inräknat) i register som inte var syntaktiskt korrekt. En liten andel personer i registret på (i genomsnitt åren 1999–2002) har ett ofullständigt personnummer, så till vida att enbart födelsedatum eller födelseår är angivet. I några enstaka fall saknas personnummeruppgift helt. 6För åren 1999–2000 saknades uppgifter i RTB för totalt 14 lagförda personer. Av dessa hade knappt hälften (6 617 personer eller ) ett ofullständigt personnummer. Åren 2001–2002 saknades uppgift i RTB för totalt 15 lagförda personer. Antalet personer därav med ett ofullständigt personnummer uppgick till 6 411 personer eller . till det totala antalet lagförda personer motsvarar de med ofullständigt personnummer . 7Att även lagförda personer med fullständiga personnummer inte har kunnat matchas mot RTB kan tyckas märkligt. Detta kan troligtvis förklaras av att det till stor del rör sig om personer med så kallade tillfälliga personnummer. Tillfälliga personnummer tilldelades fram personer som inte var folkbokförda i . tilldelas istället så kallade samordningsnummer till icke folkbokförda personer. Till skillnad från samordningsnummer går det inte att skilja tillfälliga personnummer från vanliga personnummer. Det är framför allt för som det förekommer personer med ett till synes vanligt personnummer som saknar uppgifter om medborgarskap och födelseland. del personer som meddelats åtalsunderlåtelser är mycket god. Detta innebär att för hela den lagförda populationen kommer avsaknaden av uppgifter att vara ett relativt dåligt mått på andelen icke folkbokförda personer. Om man däremot enbart ser till populationen av dömda personer kan avsaknaden av uppgift i RTB utgöra ett rimligt mått på andelen icke folkbokförda personer. Bortfallet kommer då i princip enbart att utgöras av personer med fullständiga personnummer. Även för personer som har meddelats åtalsunderlåtelse avser bortfallet till stor del () av personer med fullständiga personnummer. Statistik över misstänkta personers brottsdeltaganden Redovisningen av misstänkta personers brottsdeltagande, omfattar endast och då uppdelade . Orsaken härtill är en gjord systemomläggning inom rättsväsendets vilket medförde ett bortfall i rapporteringen till BRÅ. Brottsdeltagande definieras i undersökningen som en misstänkt persons delaktighet i ett brott. Om en person misstänks för delaktighet i ett brott ger detta ett brottsdeltagande och om två personer misstänks för delaktighet i två brott så ger detta fyra brottsdeltaganden. Redovisningen avser således antalet brottsdeltagande och inte antalet misstänkta personer. Eftersom en och samma person kan ha flera brottsdeltaganden kan man dock säga att tabellen på ger en bruttoredovisning av antalet misstänkta personer. Detta skiljer denna statistik från statistiken över misstänkta personer, där en misstänkt person endast redovisas en gång per brottstyp som denne misstänks för (nettoredovisning). En person som i undersökningen redovisas som brottsdeltagare, kan också förekomma i redovisningen över lagförda personer. Brottdeltaganden används när man vill studera olika gruppers andel av den registrerade brottsligheten. Andelen av samtliga brott som registrerats på en viss grupp är dock inte att jämställa med olika gruppens andel av samtliga anmälda brott. Det beror på kategorin samtliga brott omfattar brott med olika uppklaringsprocent (dvs. andelen uppklarade brott av samtliga anmälda brott ). Uppklaringsprocenten kan variera från ett par procent för olika brottstyper. Generellt gäller således att om en grupp är mer koncentrerad till brott med en hög uppklarning kommer det att se ut som om den står för en större andel av samtliga anmälda brott än de i själva verket gör, medan det motsatta förhållandet gäller för grupper som i högre grad tenderar att begå brott med en låg uppklarning. För en mer rättvis jämförelse kan man välja att studera vissa brottstyper separat. Med hänsyn till skillnader i uppklarningen brukar man dela in brott i tre grupper; spanings- eller ingripandebrott, våldsbrott och egendomsbrott. För de brott som faller under dessa kategorier är förutsättningarna för brottsuppklarning mycket olika. Det bör till slut betonas att redovisningen inte kan ge någon information om samband mellan brottslighet och nationalitet, så kallad brottsspecialisering. Det beror dels på att endast en del av misstankepopulationen (företrädesvis folkbokförda personer) har kunnat indelas efter födelseland och medborgarskap i tabellerna. Dels på att det mellan individer som indelas efter ursprung och medborgarskap föreligger en rad andra skillnader som har betydelse för brottsligheten, och om vilka föreliggande statistik inte ger någon information. 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital- TV. 40.Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. 42.Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. 43.Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 44.Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. 45.Nationaldagen – ny helgdag. 46.Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. 47.Näringslivet och förtroendet. 48.Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag. 49.Engagemang, mångfald och integra tion. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. 50.Skolans ansvar för kränkningar av elever. 51.Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. 52.Samhällets behov av betaltjänster. 53.Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. – organisation för strategi och genomförande. 55.Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. 56.E-tjänster för alla. 57.Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. 60.Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. 61.En översyn av Brottsoffer- myndigheten. 62.Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. N. 63.Skatt på väg. 65.En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. 67.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. 70.Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. 71.Sexuell exploatering av barn i . 72.Utsädeskontroll i förändring. 73.Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad. Bilaga 4 till /04. 74.Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv. –i statliga företag –i internationellt samarbete. 76.Godstransporter – noder och länkar i samspel. 77.Snö, mörker och kyla. Inomhusmiljö och energianvändning. 79.Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? Förslag till nationellt utvärderings- program. 80.Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. 81.Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. 82.Sluta strunta i EU –EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. 84.SWENTEC AB – för en nationell kraftsamling på svensk miljöteknik. 85.Genomförande av direktivet om information och samråd. 86.Var går gränsen? 87.Ny reglering för transporter av farligt gods. 88.Tobakskontroll i internationellt perspektiv. 90.Bokpriskommissionens femte del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. Ku. 92.En samlad järnvägslagstiftning. – en partsfråga. Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Nya regler om prospekt m.m. Fi. 96.Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. – intresse, lärande, kompetens. 98.För oss tillsammans. Om utbildning och utvecklingsstörning. 99.Kärnavfall – demokrati och vetenskap. Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. 101.Genomförande av tjänstepensions- direktivet. 102.Ekonomisk brottslighet inom taxi- näringen. 103.LSS – Särskilt personligt stöd. + Lättläst sammanfattning, och sammanfattning på teckenspråk. 104.Att lära för hållbar utveckling. 105.Utdelning av överskott i inkomst- pensionssystemet. 106.Folkbokföringsuppgifter hos arkiv- myndigheterna. 107.Att granska och pröva ansvar i kommuner och landsting. 108.Personskyddet för den centrala stats- ledningen. 109.Energideklarering av byggnader. För effektivare energianvändning. – effektivare gränskontroll. Sluta strunta i EU – EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . Nationaldagen – ny helgdag. Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. Näringslivet och förtroendet. Kategorisering och integration. Om före- ställda identiteter i politik, forskning, media, och vardag. Engagemang, mångfald och integration. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. En översyn av . –i statliga företag –i internationellt samarbete. [75] Allt ljus på storstadspolitikens lokala Förslag till nationellt utvärderings- program. Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. Personskyddet för den centrala stats- ledningen. – effektivare gränskontroll. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. Utlänningslagstiftningen i ett domstols- perspektiv. Från klassificering till urval. En översyn av . Informera om samhällets säkerhet. [25] Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. [58] Snö, mörker och kyla. Ny reglering för transporter av farligt gods. Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. Genetik, integritet och etik. [20] Handikappolitisk samordning – organisation för strategi och genom- förande. Sexuell exploatering av barn i .