sou · GSB39 · 2005-01-01 00:00:00 — I det svenska landskapet höll han sig länge kring Folket i Bild, tidskriften och andra som låtit tunga skri- vare och fotografer medverka. För egen del försökte han en gång att bli en bättre människa genom att läsa bästa i tidningen i stället för att låtsas ha läst som alla läste . återgav 1940-tals- analys av vad en veckotidning är: görs för den undernärda affärsanställda unga kvinnan med ett för högt tilltaget klädkonto med en rand på halsen där den ditsminkade solbrännan tar slut och den naturliga ohälsan begynner. tema var power-pinglan. Kvinnor är arga, sa hon. De vill in, upp och de vill ut. De vill fortsätta att pingla, men också få den power de anser sig ha rätt till. vill sparka in läsaren i tidningen genom att tolka omvärlden och roa. Hjulen snurrar fort och kvinnor går i väggen eller på yoga. Hennes ambitioner handlar om att för- packa för målgruppen och beröra den. blir be- röringen för stark, då drabbas av bombad mejl. Hon har många yngre läsare och många 50 plus. – Vi väljs av invandrare, säger hon. En del har lärt sig läsa tack vare vår tidning. För andra är vi en tröst och ibland deras enda kanal när det gäller frågor som EMU-omröstningar eller sambolagar. När momsen sänktes uppstod nån slags kioskglädje. Men man vande sig snabbt vid de nya lägre priserna. För oss innebar sänkningen att de som tidigare köpte vart tredje nummer började köpa vartannat. har försökt skapa tidning för män. Det ligger i hennes namn. och (o). Men i slutänden har hon inte varit beredd att ta kostnaden för en sådan satsning och hållit sig kvar vid slagordet: Bort med moms på mens. Vid protokollet: HANS Svenska Förläggareföreningens, för mindre förlags (NOFF) och Svenska Bokhand- lareföreningens ledamöter i reserverar sig härmed mot kommissionens skriv- ningar i avsnitten Förord och sammanfattning samt Iakttagelser och slutsatser i föreliggande rapport. Genom nära kontakter med, och egna prisunder- sökningar bland, medlemsförlag och medlemsbok- handlar samt prismätningar genomförda tillsammans med följer bokbranschen nära prisutveck- lingen på böcker efter momssänkningen den 1 ja- nuari 2002. Branschföreningarna har som bekant lovat att aktivt arbeta för att momssänkningen fullt ut skall slå igenom i konsumenternas priser. Det löftet avser föreningarna att hålla och det är då viktigt att branschen själv har god kunskap om bokprisutveck- lingen. Mot ovanstående bakgrund kan vi konstatera att det är sannolikt att bokmomssänkningen fullt ut fått genomslag i det pris konsumenterna betalar för böc- ker. Denna slutsats stämmer inte överens med de prismätningsresultat som SCB presenterar, främst när det gäller fackböcker, och inte då heller med Bokpris- kommissionens skrivningar kring detta. En försvårande omständighet är att SCB, med hän- visning till gällande sekretessregler, inte får lämna ut det underlag man använt sig av vid sina beräkningar, dvs. vilka boktitlar som ingår i deras beräknings- underlag. Det är fullt möjligt att SCBs mätningar inte avser relevanta titlar och/eller över tiden jämförbara titlar och att det är det som utgör orsaken till att SCBs resultat misstämmer mot bokbranschens och TEMOs mätresultat. SCBs redovisar för övrigt själva stora osäkerhetstal härvidlag. Detta är motivet till vår reservation. Kommission för bokprisfrågor m m Beslut vid regeringssammanträde . En kommission skall följa och granska prisutveck- lingen på böcker, tidskrifter m m efter den 1 ja- nuari 2002 då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från till . Kommissio- nen skall verka för att åtgärden får fullt och bestå- ende genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter m m. Ett mål är att läsandet skall öka i alla grupper. De litteratur- politiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten skall redovisas. Åtgärder för litteraturen, läsandet och språket Förbättrade villkor för litteraturen och läsandet är en av regeringen högt prioriterad fråga. Målet med sta- tens insatser på området är att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur, samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. Särskild vikt läggs vid läsandets betydelse för barn och ungdo- mar. Av dessa skäl får folk- och skolbibliotek, förlag och bokhandel del av statsbidrag i olika for- mer. uppgick insatserna på litte- raturområdet till . –2001 har området förstärkts med ca . I budgetpropositionen (prop. 2001/ 02:1, utgiftsområde 17) gör regeringen bedöm- ningen att de statliga insatserna har en avgörande betydelse för att förbättra villkoren för litteraturen och läsandet. Det finns dock vissa oroande tecken på att läsandet minskar i olika grupper, särskilt bland yngre. I det läget är det viktigt att pröva flera olika vägar för att ytterligare förstärka och bekräfta de statliga insatserna. Till de ytterligare åtgärder som regeringen bedö- mer behövs för att stimulera barns och ungdomars läsning, hör de särskilda insatser för litteraturen och läsandet som kommer att göras under utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen anvisar 2002. Staten lämnar också ett riktat och frivilligt statsbidrag till skolsektorn för personal- förstärkningar i syfte att nå en ökad måluppfyllelse. Denna satsning kommer att uppgå till sammanlagt . Rege- ringen bedömer att personalförstärkningarna bör komma att ge förbättrade förutsättningar för skolbiblioteksverksamhet och läsfrämjande arbete, särskilt i . Som ännu en åtgärd föreslår regeringen i budget- propositionen att mervärdesskatten för böcker och tidskrifter sänks från till . Sänkningen av mervärdesskatten är ett komplement till andra litteraturpolitiska insatser och syftar till att öka läsandet i alla grupper. Frågan om sänkt mervärdesskatt på försäljningen av böcker har diskuterats och bl a varit föremål för återkommande riksdagsmotioner. Kultur- departementet har låtit analysera de kulturpolitiska konsekvenserna av en sänkt mervärdesskatt på böcker. Analysen har redovisats i en rapport hös- ten 2000, Kulturpolitiska effekter av en eventuell sänk- ning av bokmomsen (dnr Ku2000/ 3371). bl a slutsatsen att en mervärdesskattesänkning förut- sätter, för att bli kulturpolitiskt effektiv, att förlag, bokhandel, bokklubbar, varuhus och andra aktörer på marknaden långsiktigt engagerar sig för att de tro- liga omedelbara prissänkande effekterna av en skatte- sänkning blir bestående. I propositionen Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, m.m. (prop. 2001/02:45) föreslår rege- ringen att skattesatsen vid omsättning, gemenskaps- internt förvärv och import av böcker, broschyrer, häf- ten, tidningar, tidskrifter, däribland kulturtidskrifter som inte redan är undantagna från mervärdesskatt, bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, no- ter och kartor samt vissa program och kataloger sänks från till fr o m . Detsamma föreslås även gälla omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av inspelade kassettband eller annat tekniskt medium, som i tal återger innehållet på en sådan produkt. Den reduce- rade skattesatsen föreslås dessutom gälla för andra va- ror som genom teckenspråk, punktskrift eller på lik- nande sätt gör skrift eller annan information tillgäng- lig för personer med läshandikapp. Följdändringar föreslås vidare i reglerna om beskattningsunderlag vid sådan förenklad marginalbeskattning som tillämpas i handel med begagnade varor. Regeringen fäster stor vikt vid att en sänkt mervär- desskatt verkligen får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter för att skattesänkningen skall vara motive- rad. På motsvarande sätt måste även konsumentpriset på bilderböcker, rit- och målarböcker för barn, noter och kartor, broschyrer och häften m m påverkas för att skattesänkningen i denna del skall anses motiverad. Företrädare för den svenska bokbranschen har i en skrivelse till uttalat sin vilja och avsikt att vid en sänkning av mervärdesskatten på böcker låta prissänkningen gå vidare till konsument. Regeringen aviserade i propositionen sin avsikt att dessutom tillsätta en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen efter för de varor som omfattas av den sänkta mervärdesskatten. har bifallit re- geringens förslag om en sänkning av mervärdes- skatten på böcker och tidskrifter m m från 25 pro- cent till (bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/ 02:122). Genom dessa direktiv tillsätts den i prop. 2001/02:45 aviserade kommissionen. har ett utvidgat upp- drag att följa utvecklingen på litteratur- och kulturtidskriftsområdet genom att utveckla, fram- ställa och presentera statistik (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240). Uppdrag ges också särskilt till Statistiska Central- byrån att löpande förse kommissionen med relevanta uppgifter om och analyser av prisutvecklingen på böcker och tidskrifter. Kommissionen skall följa och granska prisutveck- lingen på böcker, tidskrifter m m efter , då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från till . Kommissionen skall verka för att åtgärden med sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genom- slag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter och övriga varor som omfattas av skatte- sänkningen. Det ankommer på kommissionen att från denna utgångspunkt inhämta och bearbeta upp- gifter som kan belysa prisutvecklingen, för i första hand böcker och tidskrifter. Förändringar i konsu- mentpriserna skall analyseras och en bedömning gö- ras i vad mån dessa förändringar kan relateras till mervärdeskattesänkningens genomslag på konsu- mentpriset. Kommissionen skall bidra till konsumentinforma- tion om den sänkta mervärdesskatten på böcker, tid- skrifter m m, liksom om den löpande prisutveck- lingen på dessa varor och om kommissionens arbete i övrigt. Därutöver skall ett mål för kommissionens arbete vara att läsandet ökar i alla grupper, vilket också är ett uttalat litteraturpolitiskt syfte med den sänkta mer- värdeskatten på böcker och tidskrifter. Det ingår i kommissionens uppdrag att redovisa hur målet har uppnåtts. Kommissionen skall även i övrigt redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten som ett komplement till andra in- satser för litteraturen, läsandet och språket. Det ingår i uppdraget att vid behov lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av kommissionens granskning. Kommissionen skall därvid särskilt ta hänsyn till vad som anges i 14 § kommitté- förordningen (1998:1474) i fråga om kostnadsberäk- ningar och andra konsekvensbeskrivningar. I kommissionen skall bl a företrädare för förlag, tid- skrifter, bokhandeln, bibliotek, författare och läsare ingå. Även berörda myndigheter som Statens kultur- råd, och skall beredas plats. Kommissionen skall slutligt redo- visa sitt uppdrag i en rapport . Delrapporter skall regelbundet lämnas under uppdragets löptid; , den , , den 20 decem- ber 2003 resp. . Tilläggsdirektiv till (Ku 2002:01) Beslut vid regeringssammanträde . Ändrade tidpunkter för redovisning av uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande den 10 ja- nuari 2002 tillkallade chefen för en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m m efter då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från till (dir. 2002:2). Kommissionen, som antagit namnet Bokpriskommis- sionen, skall enligt direktiven redovisa uppdraget slut- ligt i en rapport . Del- rapporter skall dessutom regelbundet lämnas under uppdragets löptid: , , , resp. . Tidpunkterna för redovis- ning av uppdraget ändras, vilket innebär att Bokpris- kommissionen skall redovisa uppdraget slutligt . Delrapporter skall lämnas un- der uppdragets löptid: , , resp. . 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Från klassificering till urval. Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Vem tjänar på att arbeta? Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas.