sou · GSB382 · 2005-01-01 00:00:00 — Kommittén har prioriterat en god fördelning mellan olika typer av projektorganisationer, deras målgrupper och metoder. Bidrags- besluten har även fattats med hänsyn till en god geografisk sprid- ning. Vidare har kommittén beaktat projekt som har riktats till målgrupper som inte alltid nås av eller har svårt att tillgodogöra sig information, till exempel ungdomar eller personer med bristande kunskaper i svenska språket. Mångfald och jämställdhet har utgjort två viktiga aspekter i besluten om bidragsfördelning. I de senare bidragsbesluten fick dessutom projektens koppling till den länsvisa allt större betydelse. Projektbidragen har riktats till ideella föreningar, stiftelser, folk- bildningsorganisationer, kommuner, landsting, regionförbund, länsstyrelser eller liknande sammanslutning. Några exempel är invandrar- och kvinnoföreningar, skolor, folkbildningsorganisatio- ner, EU-kritiska organisationer, pensionärsorganisationer, teater- grupper, TV- och radiokanaler. Projektmedel har gått till organisationer med verksamhet på såväl riks- som enbart lokal nivå. Bland projekten finns allt ifrån seminarier och föreläsningar till turnébussar, teaterföreställningar, informationsmaterial översatt till flera språk, workshops samt radio- och TV-program. För att tilldelas bidrag måste organisationen själv svara för av den totala projektbudgeten. Vidare betalas bidrag i regel inte ut för fasta kostnader i den ordinarie verksamheten. De generella kriterierna har vid varje bidragsomgång komplette- rats med tillfälliga regler. Till exempel beviljades inga bidrag till projekt som endast fokuserade på EMU-frågan i samband med folkomröstningen. I den senaste omgången () dela- des bidrag inte ut till politiska organisationer som politiska ung- domsförbund eller kvinnoförbund, även om dessa organisationer har fått bidrag. Beslutet togs för att undvika ett snedvridet stöd till de olika partierna inför valet till Europaparlament. För att kunna genomföra tre bidragsomgångar beslutade kommittén att i en av dem ge företräde till projektorganisationer som ansökte om låga belopp. Stöd för innehåll och projektledning Kansliet har under projektens gång haft regelbunden kontakt med flertalet projektorganisationer. Vid behov har projektledarna fått hjälp av kansliet med innehåll samt att hitta information och förelä- sare. Projektorganisationerna har även via pappers- och e-postutskick löpande informerats om kommande aktiviteter, nyhetsbrev och regler för bidragen. De beviljade bidragen är generellt lägre än de sökta beloppen. I de fall kommittén har föreslagit ett lägre bidrag, har organisationen kompletterat ansökan med en reviderad budget och verksamhets- beskrivning. Höga bidragsbelopp har betalats ut i två omgångar med deltidsredovisning som krav för en andra utbetalning. Inom efter avslutat projekt ska projektorganisatio- nerna skicka in en slutredovisning. Organisationen kan bli åter- betalningsskyldig om projektet inte följer ansökan eller om peng- arna används till annat än vad som har uppgivits i budgeten. Bidrag som inte utnyttjas ska betalas tillbaka till kommittén. För att und- vika sena eller uteblivna redovisningar har kansliet skickat påmin- nelser. Dessutom har reglerna beskrivits redan i ansökningsproces- sen. Kommitténs medverkan har efterfrågats vid framför allt debatter och föreläsningar. Från kansliets sida har även rapportering för webbplatsen varit en anledning till närvaro i projektaktiviteter. anordnade kommittén ett seminarium för projektorganisationerna.5 Runt 50 projektledare deltog. diskuterades olika metoder som har använts i projekten, om målgruppen har varit ändamålsenlig samt vilka frågor som har prio- riterats i projekten. Arbetet fortsatte i grupper baserade på geo- grafisk tillhörighet, för att ge ett regionalt perspektiv på hur EU- politiken kan påverkas. Avslutningsvis fick deltagarna inblick i den aktuella debatten om EU:s framtidsfrågor. 5 Se bilaga 8 för de deltagande projektledarnas utvärdering av EU 2004-kommitténs verksamhet. Bidragsomgångarna har annonserats i lokala medier, på kommitténs webbplats – som finns upplänkad på ett stort antal webbplatser – samt genom utskick via kommitténs adresslistor. Tips och kriterier har funnits på webbplatsen. Där har även ansökningsblanketter och förordning varit tillgängliga. Beslut om tilldelade projektbidrag har offentliggjorts genom pressmeddelande. På webbplatsen finns även ett register med en sammanfattning över alla projekt som har till- delats bidrag. 2.3.2Webbplatsen central för verksamheten Webbplatsen, , har utvecklats under arbetets gång och är väl integrerad med övrig verksamhet. Den är kommitténs centrala forum för information och debatt om fram- tidsfrågorna, och vänder sig till såväl allmänheten som projekt- ledare, journalister med flera. På webbplatsen publiceras nyheter, reportage, krönikor, inter- vjuer och pressklipp. Därtill finns det omfattande bakgrundsinfor- mation om framtidsdebatten, information för projektbidrags- tagarna, kalendarium, elektroniskt nyhetsbrev samt särskilda sidor för skolelever och lärare. Webbplatsen har uppskattningsvis mellan 500 och 1 000 besökare och nyhetsbrevet, som lanserades senhösten 2003, hade cirka 550 prenumeranter. Webbplatsen rymmer även ett debattforum med omröstnings- funktion. Detta forum syftar till att ge medborgarna möjlighet att på ett enkelt sätt delta i debatten och sätta dagordningen för de frågor de anser att regeringen bör driva i EU. Sedan starten har cirka 55 000 röster lagts på cirka 450 olika förslag, som i huvudsak har lämnats av användarna själva. Redaktionen består av tre personer, varav två arbetar heltid med att producera texter och sköta tekniken. 2.3.3Utåtriktade aktiviteter i hela landet I ingår en länsvis utåtriktad kampanj, som inleddes . hade stafetten gästat samtliga 21 län. Syftet har varit att stimulera till debatt och engagera allmänheten lokalt. Utöver egna aktiviteter har kommittén haft en samordnande och initiativtagande roll. Vidare har kommittén samarbetat med lokala aktörer som länsstyrelser, kommuners EU- samordnare, organisationer, skolor samt politiska partier. EU 2004- kommittén har erbjudit gemensam marknadsföring genom bussaffischer och annonser i lokala medier, förmedlat föreläsare och andra kontakter samt stått för informationsmaterial. Aktivitet- erna annonserades under rubriken i EU eller EU- stafetten kommer till xxx. I snitt har 10–15 aktiviteter ägt rum per län. Därtill kommer aktiviteter i skolor. Utöver den länsvisa stafetten har kommittén bidragit till enskilda seminarier, konferenser med mera, antingen som sam- arrangör eller genom finansiellt stöd. Ett exempel är heldagssemi- nariet Europeiska Unionen – demokrati på hög nivå?, som kommit- tén arrangerade tillsammans med nationella Centrum och ABF i . Andra exempel är ett seminarium i , när konventets ordförande dEstaing var på besök i samt ett seminarium i , där bland annat kommission- ären medverkade. I samarbete med politiska partier arrangerade kommittén en debattserie i landets alla län . I debatterna medverkade riksdagsledamöter från respektive län och gav sin syn på hur EU bör se ut . Kommittén har också medverkat vid större informations- och debattsatsningar, bland annat vid Fritt forum i och i . Vid kansliet har två till tre personer arbetat del- eller heltid med de utåtriktade aktiviteterna. Därtill har ytterligare medarbetare ansvarat för mediekontakter och webbpublicering. 2.3.4Publikationer ska väcka intresse Kommittén har tagit fram sammanlagt ett tiotal publikationer. Syftet med dessa har varit att informera och väcka intresse för dis- kussion. Materialet vänder sig till såväl den insatte medborgaren som den ointresserade, till den positivt eller negativt inställde till EU. Bland publikationerna finns allt ifrån lättlästa broschyrer till debattböcker (se bilaga 7). I kommitténs informationsmaterial ingår även vykort, knappar och affischer. Tillsammans med () har kommit- tén publicerat en skriftserie om konventets arbete med den nya EU-konstitutionen. Vidare har en pocketversion av konstitutions- förslaget tagits fram i samarbete med och Samhälle (SNS). Kommittén publicerade inledningsvis två rapporter om aktuella frågor för regeringskonferensen. När Sieps inrättades (se ovan), valde kommittén att främst producera informationsmaterial avpas- sat för allmänheten. Publikationerna har funnits tillgängliga på bokbord i samband med många seminarier, konferenser och andra aktiviteter, även där kommittén inte har varit närvarande. Material har också skickats ut till bibliotek och skolor. 2.3.5Skolsatsningen engagerar elever och lärare I enlighet med direktiven har kommittén på olika sätt arbetat med landets skolor, i huvudsak gymnasieskolor. Målsättningen har varit att dels engagera och informera lärare i frågorna, dels att genom kommitténs workshop Samtal samt föreläsningar väcka ele- vernas intresse för EU. Den länsvisa har på ett flertal platser föregåtts av informations- och utbildningsdagar för lärare. Denna informa- tionssatsning har genomförts i samarbete med Myndigheten för skolutveckling, EU-upplysningen samt Europeiska kommissionens och i . Med hjälp av undervisningsmaterial och föreläsningar har lärarna informerats om varför EU är ett viktigt ämne i skolan, och vilka redskap som står till buds i det pedagogiska arbetet. Kommitténs utåtriktade verksamhet till skolorna har på olika sätt nått cirka 1 500 lärare. Omkring 6 200 elever har deltagit i de workshops eller rollspel (simulationer) som kommittén har låtit genomföra i samband med den länsvisa . Elevernas åsikter har sammanställts i dels en omfattande rapport, dels funnits med i några av kommitténs redovisningar till regeringen. På hemsidan har elever och lärare en egen utbildningsdel med material, tips och idéer om hur skolor kan arbeta med EU:s fram- tidsfrågor. Eleverna har bland annat fått hjälp inför sina projekt- arbeten. Kommittén har haft en årlig budget på . Som framgår ovan har kommittén betalat ut i projektbidrag. Lika mycket har använts för den utåtriktade verksamheten (aktiviteter, webbplats, publikationer samt skolsats- ning). Administrativa och personella kostnader för kansliet har legat utanför denna budget. 3 Erfarenheter av bidragsgivning I det här kapitlet sammanfattas några iakttagelser och lärdomar av bidragsverksamhet med liknande inriktning som EU 2004-kommit- téns. Det gäller både sådan bidragsgivning som har varit placerad vid ett departement och sådan som har varit organiserad i kommitté- eller delegationsform. Dessutom beskrivs motsvarande verksamheter i och . I det följande sammanfattas också EU 2004- kommitténs erfarenheter av bidragsgivning. Kommittén har studerat erfarenheter från tidigare och pågående statlig bidragsgivning i syfte att hitta en passande struktur och inriktning för den permanenta verksamheten. Genomgången visar framför allt att bidragshanteringen inte har tilldelats tillräckliga resurser, till exempel i form av tid och personal. Detta har i flera fall lett till bristande insyn och uppföljning samt försenade eller uteblivna slutredovisningar av projekten. Erfarenheterna visar också att påminnelsearbete och uppföljning har krävt större insat- ser än vad som har ofta varit möjligt. Utvärderingar visar vidare att det finns tydliga fördelar med att kombinera bidragsgivning med utåtriktad verksamhet. Kommittén har även undersökt motsvarande bidragsgivning i de nordiska grannländerna och . I sköts bidragsgivningen av Naevnet vedrørande EU-oplysning. Nämnden består av representanter för alla partier i , men är place- rad utanför denna. I är bidragsgivningen en del av Utrikes- departementets utåtriktade verksamhet. Till denna hör även en regional informatör i varje län. 3.1Erfarenheter av annan bidragsgivning i Slutsatserna som beskrivs nedan är baserade på utvärderingar och samtal med ansvariga tjänstemän. I vissa fall har verksamheten varit föremål för en omfattande utvärdering. Det bör dock understrykas att utvärderingarna är av skiftande kvalitet. Bidragsgivning för informations- och kunskapshöjande insatser om EU Som framgår av historiken i kapitel 1 fördelade Utrikesdeparte- mentet åren 1998–2000 i projektbidrag till informations- och kunskapshöjande insatser om EU. Verksamhe- ten administrerades av en handläggare vid departementet. Erfarenheter från denna bidragsverksamhet visar bland annat på att det finns svårigheter att låta ett departement hantera projekt- bidragen. I detta fall fanns brister i uppföljning och utvärdering av verksamheten. Ett påfallande stort antal slutredovisningar saknades också efter avslutade projekt. Först i samband med ett omfattande påminnelsearbete och inkom de sista 62 projekten med slutredovisning eller en återbetalning av outnyttjade medel.1 Departementet anser att det krävs betydande administra- tion för att projektbidrag av det här slaget ska kunna följas upp. Vidare konstateras att redovisningarna överlag håller låg kvalitet. Det kan också nämnas att projektbidragen inte var direkt kopp- lade till den utåtriktade verksamheten. Därmed begränsades insy- nen i projekten. Projektorganisationerna visade en bristande moti- vation att redovisa resultatet, framgår det av en utvärdering.2 Vidare diskuteras det i denna utvärdering att projektorganisatio- nerna har olika förutsättningar att redovisa såväl den ekonomiska delen som den beskrivande. Utvärderingen pekar vidare på vikten av att anpassa tidsramarna för utlysning och tilldelning av projekt- bidragen till organisationernas budget- och verksamhetsplanering. Detta för att underlätta för organisationerna på det ekonomiska och personella planet. 1Detta motsvarar av det totala antalet bidragsmottagare. Samtal med , kansliråd vid . 2Häggmark, och , (). Granskning av bidragsärenden rörande EU-information. KPMG Offentlig sektor. Permanent bidragsverksamhet vid UD kan svenska organisationer och stiftelser ansöka om projektbidrag och organisationsstöd, de så kallade fredspengarna, från Utrikesdepartementet.3 Beskrivningen nedan berör endast hanteringen av projektbidrag, eftersom dessa har störst relevans för detta betänkande. har fördelats i projektbidrag. Ungefär ett sjuttiotal projekt brukar normalt beviljas bidrag. Anslaget har varit på ungefär samma nivå . var det betydligt högre. går det att söka projektbidrag för information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling. Information om bidragsomgångarna annonseras i dagspressen. Projekten ska vara av allmänt intresse och ha god spridningseffekt. ska avslutat projekt slutredovisas till departementet. Erfarenheter visar att många organisationer dröjer med eller underlåter helt att skicka in redovisningarna.4 I en utvärdering av bland annat projektbidrag föreslogs att sekretariatet borde förstärkas dels för att förbättra uppföljningen av projektorganisationernas arbete, dels för att öka kontinuiteten i bidragshanteringen.5 En sådan förstärkning har inte varit möjlig på grund av bristande finansiella resurser. Handläggarna uppmanades att se över hur fler kan få del av kunskaper om och budskap från projekten. Slutligen föreslogs informationsseminarier där projektorganisationerna skulle kunna utbyta erfarenheter, bygga nätverk och få nödvändig information om ansökningsprocessen. 3.1.2Regeringens demokratiutvecklingsarbete Tid för demokrati –2002 genomfördes ett utvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen, kallat Tid för demokrati. Det övergripande målet med utvecklingsarbetet var att öka medborgarnas medveten- het om och öka deltagandet i den demokratiska processen, särskilt i 3En ny förordning (SFS 1993:983) för bidragsutdelningen trädde i kraft . 4Samtal med , kanslisekreterare vid . 5Rasmusson, (). Resultat räknas: Förslag avseende organisation och former för stöd till organ som bedriver information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling. Som en del av utvecklingsarbetet fördelades i fyra omgångar sammanlagt i form av bidrag för demo- kratiutveckling. Bland de 142 projekt som fick stöd fanns ideella föreningar, kommuner med flera. Inom ramen för Tid för demo- krati genomfördes även ett rådslag kring förslag och en särskild satsning med anledning av 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten. Därtill ägde en rad utåtriktade aktiviteter rum. En särskild webbplats – – funge- rade som central kommunikationskanal och informationsspridare. , mänskliga rättigheter, folkrörel- sefrågor och idrott vid var ansvarig för demokratiutvecklingsarbetet.6 En utvärdering av arbetet visar bland annat att satsningen på stöd till olika demokratiutvecklingsprojekt var tillräckligt lyckad för att fortsatt stöd bör övervägas. Utvärderarna menar emellertid att det är viktigt att se denna form av utvecklingsarbete i ett långsiktigt perspektiv och påpekar att projektstöd som ges för en längre tids- period än sannolikt blir mer effektivt.7 En av frågorna som behandlas i utvärderingen är de organisato- riska effekterna av att låta ett departement ansvara för denna typ av utvecklingsarbete och då särskilt bidragshantering. Utvärderarna konstaterar att två olika arbetskulturer mötte varandra, projekt- formen och det traditionella departementsarbetet. Projektformen gav arbetet en tydlighet och målinriktning som hade betydelse för resultatet som den var svår att förena med departements- arbetet. Dessutom menar utvärderarna att även om de omedelbara målen med projektet kunde uppnås, ledde bristen på resurser i utvecklingsarbetet till att långsiktighet och strategiska beslut kom i skymundan. För den här typen av utvecklingsarbete rekommenderar utvärderarna därför organisatoriska förändringar och ökad tillgång till personal och ekonomiska resurser, särskilt för bidragshanteringen.8 Behovet av dessa resurser är tydliga. Till exempel har , trots upprepade påminnelser, fortfarande inte fått in samtliga slutredovisningar. Mot bakgrund av bland annat utvärderingen av demokrati- utvecklingsarbetet, genomfördes en demokratisatsning som syftade till att stimulera till ett ökat deltagande val till 6Lindqvist, och , . Demokrati tar tid – Utvärdering och analys av Justitie- departementets demokratiutvecklingsarbete –2002. s. 29, 53f. Europaparlamentet.9 I satsningen ingick bland annat projektbidrag riktade till unga. Sammanlagt fördelades till 50 aktörer. Ansvaret för bidragshanteringen hade medan hade det övergri- pande ansvaret för hela satsningen. Avslutningsvis kan nämnas att i sitt in- ledande arbete noga studerade erfarenheterna från Tid för demo- krati, som på många sätt kom att fungera som en mall för kommitténs bidragsverksamhet. Som tidigare nämnts hade i uppdrag att öka kunskapen om och stimulera till debatt inför EU:s regeringskonfe- rens 1996 (se kapitel 1). Den utåtriktade verksamheten komplette- rades med projektbidrag till organisationer med syfte att ge stöd till kunskaps- och åsiktsbildning kring frågor om EU:s långsiktiga ut- veckling. Erfarenheter och slutsatser av EU 96-kommitténs arbete har sammanfattats i en skrivelse. Där framgår att kommittén ansåg att verksamheten som bestod av dels traditionell utredning, tanke- smedja och forskarkontakter, dels folkbildning och politisk debatt var en lyckad kombination.10 Projektbidragen, som fördelades , var en viktig del i kommitténs folkbildningsarbete. Vidare påpekade kommittén att mottagarna av projektbidragen – studieförbund, fackföreningar, bibliotek och andra typer av organisationer – fyller en viktig funk- tion som kunskapsförmedlare.11 Projektorganisationerna försågs med kommitténs informations- material. De flesta organisationerna meddelade i en intern utvärde- ring att de i mycket stor utsträckning använde materialet i sitt arbete samt att de inte upplevde några svårigheter att finna förelä- sare och debattörer till aktiviteterna.12 Kommittén underströk också vikten av att via medier rikta sig till den breda allmänheten. Därför användes bland annat SVT:s Anslagstavlan. 2003/04:110 Demokratipolitik. Regeringens skrivelse till , s. 10SOU 1996:59 Europapolitikens kunskapsgrund. En principdiskussion utifrån EU 96- kommitténs erfarenheter. Skrivelse från , s. 21. 12Utvärderingen genomfördes innan alla projekt var utförda. organisationernas del utgjorde lokala medier den främsta informa- tionskanalen.13 EMU-delegationen, som tillsattes 1999, hade i uppgift att fördela till folkhögskolor och om valutaunionen (se kapitel 1). I en utvärdering av delegationens verksamhet framgår det att projekten levde upp till huvudkraven, nämligen att de skulle ha god spridningseffekt och att aktiviteterna skulle vara av folkbildande karaktär.14 Däremot ifrågasätts delvis det material som studiecirk- larna tog fram. Medan cirkeldeltagarna överlag ansåg att materialet i stort levde upp till kravet på allsidighet, var utvärderarna av annan uppfattning.15 En annan erfarenhet av EMU-delegationens verksamhet är att studieförbunden och folkhögskolorna ansåg att det var svårt att engagera människor i EMU-frågan. Studiecirklar och föreläsningar fick ofta ställas in på grund av dålig uppslutning. Av utvärderingen framgår dessutom att det inte var möjligt att kontrollera om projektarbetet var vinklat så att deltagarna fick ta del av endast en åsiktsriktning.16 Enligt utvärderingen skiljer sig studieförbunden och folkhög- skolorna åt när det gäller både metod och målgrupp. Studieförbunden hade en äldre målgrupp för sina aktiviteter medan folkhögskolorna nådde yngre deltagare. I utvärderingen påpekas att folkhögskolornas undervisningsmetod med föreläsningar är mer traditionell än studieförbundens, som innehåller mer aktivt deltagande. Mot bakgrund av denna slutsats ställer sig utvärderarna frågan om folkbildningens metoder är lämpliga för att nå en yngre publik.17 13 SOU 1996:59 Europapolitikens kunskapsgrund. En principdiskussion utifrån EU 96- kommitténs erfarenheter. Skrivelse från , s. 14 , et al. (2001). En utvärdering av Folkbildning om EMU. Ds 2001:16, s. Delegationen definierade folkbildning som kunskapssökande, att inte gå ut med en bestämd åsikt för eller emot EMU, s. 16. Slutligen framgår det av utvärderingen att folkbildningen inte är van att tilldelas bidrag som är villkorade till ett tema, bestämt av staten. 3.2Erfarenheter av EU 2004-kommitténs bidragsgivning EU 2004-kommitténs verksamhet har inte utvärderats externt. Erfarenheterna nedan bygger följaktligen på kommitténs egna reflektioner. Det bör i sammanhanget understrykas att ett flertal projekt fortfarande pågår. Kommittén har lagt ned mycket arbete på att etablera god kon- takt med projektorganisationerna. Detta har gjorts i flera syften. För det första har det underlättat kommitténs insyn i och uppfölj- ning av projekten. har bidragsmottagarna erbjudits såväl innehållslig som administrativ hjälp. För det andra har den goda kontakten underlättat projektorganisationernas slutredovisning. Det är ännu för tidigt att presentera det slutliga antalet redovisade projekt, men allt tyder på att siffran kommer att bli hög. För det tredje har kontakten bidragit till att kommittén har fått ökade kun- skaper om projektorganisationernas behov och prioriteringar, något som har varit värdefullt i kommitténs utåtriktade verksam- het. Projektorganisationerna har vidare bidragit till att sprida information om kommitténs verksamhet till sina kontaktnät. Det har varit viktigt att löpande följa upp projektorganisa- tionernas deltids- och slutredovisningar. Redovisningarna har underlättat för handläggarna att följa arbetet och kontrollera att organisationerna har fullföljt sina åtaganden. Genom redovisningen har kommittén även fått en bild av i vilken mån projekten leder till ökad kunskap och debatt om EU:s framtid. Vidare visar redovisningarna vad projektledaren och målgruppen anser sig ha fått ut av projektet, vad som har fungerat och vad som eventuellt inte har varit möjligt att uppnå eller genomföra.