sou · GSB327 · 2005-01-01 00:00:00 — – kraftsamling för excellens och tillväxt SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild ut- redare med uppgift att utreda vissa frågor rörande forskar- utbildningen och perioden efter doktorsexamen (dir. 2002:148). Med stöd av detta bemyndigande förordnade departementschefen prorektorn vid Kungl. Tekniska Högskolan professor som särskild utredare. förordnades docent som huvudsekreterare och fil. som biträdande sekreterare. Utredningen har antagit namnet . Regeringen beslutade att senarelägga tidpunk- ten för redovisningen av uppdraget från till Utredaren har till utredningen knutit två arbetsgrupper, en Rådgivande grupp som har utgjort en konsultativ grupp under hela utredningsarbetet samt en arbetsgrupp för resurstilldelningsfrågor. Departementssekreteraren vid har medverkat som expert i utredningsarbetet. , Kommittéservice, har assisterat utredningen. Vi överlämnar härmed betänkandet En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt (SOU 2004:27). Med detta är uppdraget slutfört. Utredningens uppdrag och arbete ................................ Uppdragets avgränsning och utvidgning................................ Arbetet i utredningen .............................................................. Ställningstaganden och disposition......................................... Vad ska vi ha doktorsutbildningen till – syfte och mål .... Vilka slags mål? 2.1.1 Mål på olika nivåer........................................................ Utbildning eller forskning?..................................................... Utbildning för vad? – doktorsutbildningens syfte ................ 2.3.1 Forskarutbildning även för arbetsliv utanför hög- 2.3.2 Behov av nya doktorsutbildningar............................... 2.3.3 Ett led i det livslånga lärandet? Samhällets behov och nytta? Investering eller kostnad? Målsättning i relation till arbetsmarknad................................ En doktorsutbildning eller flera? Dimensionering och behov...................................................... Vad kännetecknar en god forskarutbildning?.................. Vad är kvalitet i forskarutbildningen?..................................... 3.1.1 Målsättning och resurser är grundläggande för- Kvalitetsfaktorer i utredningsarbetet........................... Innehåll och uppläggning......................................................... Forskningsuppgift och avhandling .............................. Behörighet och rekrytering ..................................................... 3.3.1 Behörighetskrav bör vara strukturerade ...................... 3.3.2 Rekrytering, urval och antagning................................. Handledning och handledare........................................ Produktivitet och effektivitet....................................... Organisation och styrning............................................ Doktoranden i processen......................................................... Studiefinansiering och arbetsmiljö............................... Studieplan och rättssäkerhet ........................................ Karriärvägar efter doktorsexamen........................................... Jämställdhet/Kvinnor och män .................................... Internationalisering och mobilitet ............................... En Ny Doktorsutbildning – ett samlat förslag................. Ett samlat förslag med många inslag..................................... Varför en ny Doktorsutbildning? En ny examensstruktur.......................................................... 4.3.1 Behörighetskrav i teori och praktik........................... Doktorsutbildningen som process ....................................... 4.4.1 Information, rekrytering, antagning och intro- Organisation och styrning ......................................... Handledning och handledare ..................................... Karriärvägar efter doktorsexamen ........................................ Internationalisering och mobilitet ........................................ Profilering och förnyelse....................................................... 4.9.1 Forskarskolor för samverkan mellan och inom Finansiering och resurstilldelningssystem ................... Utvecklingen av statsanslag och övriga medel ..................... 5.2.2 Statsanslag i relation till externa medel – vilken 5.3Mål- och resultatstyrt resurstilldelningssystem – en Behov av resurstilldelningssystem............................. 5.3.2 Utgångspunkter för den föreslagna modellen .......... Förslag till system....................................................... Vad kostar forskarutbildningen? 5.4.2 Hur mycket pengar finns på anslagen?...................... 5.4.3 Vad kostar det att genomföra 5.4.4 Kostnader för doktorander vid högskola utan Resurstilldelningssystem utan resursförstärkning.... Forskarskolor – medel för genomförande............................ Fortsatt meritering – medel för doktorsanställningar ......... Vad innebär beräkningsexemplen.......................................... Den nya examensstrukturen ....................................... Varför en ny examensstruktur?............................................. 6.1.1 Rekrytering genom professionellt urval och 6.1.2 Snabb igångsättning av forskningsprojekt i 6.1.3 Strukturerad examensstruktur med progression ...... Fokus på avhandlingsarbetet ...................................... Mer strukturerat kursutbud ....................................... 6.1.6 Behörighetskravet bör vara en avslutad utbildning... Tydligare krav- och prestationsbild ........................... Behörighet för forskarutbildning .......................................... Treårig doktorsutbildning eller fyraårig?.............................. Konsekvenser av ny examensstruktur................................... Yrkesutbildningar och examensstruktur ................... Doktorsutbildningen som process............................... Information, rekrytering, antagning och introduktion ....... 7.1.1 Aktiv information och rekrytering............................ 7.1.2 Öppen information ger bättre val.............................. Antagningsordningar som informationskälla ........... Ett antagningsförfarande för kvalitet och rättssäkerhet...... 7.2.1 Dagens situation – för olika vetenskapsområden ..... 7.2.2 Antagning vid kända tillfällen.................................... Urvalskriterier ska preciseras..................................... Antagning och finansiering........................................ 7.2.5 Särskild ordning för doktorander som finansieras Handledning, planering och uppföljning ............................. Handledningen är central........................................... 7.3.2 Den individuella studieplanen som styrmedel .......... 7.3.3 Obligatorisk utveckling av handledarkompetens ..... 7.3.4 Minst en biträdande handledare................................. 7.4Doktorsutbildningens organisation – ett institutionellt Avhandlingen och forskningsuppgiften ............................... Samverkan ..............................för profilering och förnyelse Varför ............................................................forskarskolor? Forskarskolornas ..................................utveckling i Positiva ..................................erfarenheter av forskarskolor Förslag ......................................................om forskarskolor Vilka är motiven? Vilken inriktning prioriteras? 8.4.3 ...............Vilken omfattning och till vilken kostnad? Former för studiefinansiering i och Anställning som doktorand ..................................... Utbildningsbidrag för doktorander......................... Inget utbildningsbidrag i ny doktorsutbildning..... En ny studiefinansieringsform?............................... Bruket av stipendier begränsas ................................ Trygghet i studiefinansieringen............................................. Högskolans ansvar för finansieringen Godtagbara villkor i övrigt .................................................... Den psykosociala arbetsmiljön................................ Arbetslivet efter doktorsexamen.................................. Forskarutbildningens vidgade uppgift .................................. Var arbetar de forskarutbildade? Majoriteten utanför högskolan................................ Andel forskarutbildade i olika yrkeskategorier ...... Arbetsmarknaden utanför högskolan ................................... Hur väl tas de forskarutbildades kompetens Är forskarutbildningen utformad för en karriär utanför högskolan?................................................... Åtgärder för en bättre förberedelse för arbetsmarknaden utanför akademin ........................ Fortsatt karriär inom universitet och högskolor.................. Många vill arbeta inom akademin ............................ Behovet av meritering efter doktorsexamen........... 10.4.4 Anställning som forskarassistent täcker inte En ny anställningsform efter doktorsexamen ...................... 10.5.1 Varför en ny form? Anställning som doktor ........................................... 10.5.3 Doktorsanställningens betydelse för den Doktorsanställningar för samverkan ...................... Dimensionering och resurstilldelning .................... Vad betyder jämställdhet i doktorsutbildningen?................ 11.1.1 Jämställdhet är en kvalitetsfråga.............................. 11.1.2 Många praktiska hinder i jämställdhetsarbetet....... Övergång grundutbildning – forskarutbildning .................. Vad händer under utbildningsprocessen?............................. Övergång från forskarutbildning till fortsatt karriär Internationalisering ...............................och mobilitet Internationaliseringens ....betydelse i utbildningspolitiken Utvecklingen ....................................inom EU och 12.2.1 ...........................European Higher Education Area Lärosätenas ........................arbete med internationalisering Internationalisering .......................................genom utbyte Mobilitet .............................................efter doktorsexamen Åtgärder för att stimulera internationalisering och 12.6.1 Anpassning av examensordningen till euro- 12.6.2 Gemensamma utbildningsprogram och examina – joint degrees........................................................... 12.6.3 Ökad mobilitet bland svenska doktorander – internationellt och nationellt ................................... 12.6.4 Fler utländska doktorander till ................... 12.6.6 Information om doktorsutbildning behöver 12.6.7 Förbättrade möjligheter till utlandsvistelser Examensrätt och vetenskapsområden.......................... Forskarutbildning vid högskolor utan eller med ett 13.2.1 Högskolor utan vetenskapsområde – några Behov av forskningsanknytning .............................. 13.2.3 Forskarutbildningens potential utnyttjas inte........ 13.2.4 Problem med att inte ha examensrätt...................... Forskarskolor och tydliga överenskommelser ..................... Är vetenskapsområden ett lämpligt instrument för Indelningen i vetenskapsområden ........................... 13.4.2 Problem med tilldelning av examensrätt genom Examensrätt bör kunna ges i andra områden än Prövning utifrån profileringssträvanden................. diskussioner och förslag.......................................... När kan förslagen genomföras? Tidpunkt för genomförande.................................................. Anställning som doktor......................................................... Litteratur och referenser ................................................... Rådgivande grupp samt arbetsgrupp för Rapport från arbetsgruppen för Frågor till universitet och högskolor......................... Forskarutbildningens förändringar en översikt..... Effekter av förändringar .............................. Examensstrukturen i ett urval länder ........................ Resurstilldelningssystem vid några universitet Hur har de forskarutbildades arbetsmarknad för- , INFORSK, Sociologiska institu- Tre texter kring forskarutbildning Framtidens forskarutbildning mål och vägar Professor em. , f.d. rektor för Forskarutbildningen i ett forskningspolitiskt , TeknD, och Balans på slak lina: Om forskarhandledning och När vi slutgiltigt skulle sätta titel på betänkandet övervägde vi det alternativa namnet En rapport från framtiden. Detta för att vi sökt ställa oss i en önskad framtid och tagit fram de förslag rörande forskarutbildning som vi menar bäst för oss dit, förslag som där- med långsiktigt gynnar svensk forskning, bildning, tillväxt och välstånd. Det har varit ett stort uppdrag. Tack vare omfattningen har vi haft ett unikt tillfälle att ta ett helhetsgrepp. Detta hade inte varit möjligt att genomföra utan ett stort engagemang från många olika intressenter. Framför allt vill vi tacka både den Rådgivande gruppen och Resurstilldelningsgruppen (bilaga 2) – de har lagt ner ett stort och oavlönat arbete för utredningen. Många andra har givit viktiga bidrag: lärosäten, doktorandorganisationer, myndigheter med flera. Tack också till våra inbjudna författare för tre tänkvärda och mångfacetterade perspektiv på forskarutbildningen (bilaga 10). Det samlade förslaget till En Ny Doktorsutbildning innebär en kostnadseffektiv investering för framtiden och vårt samhälle. För- slagen skall ses tillsammans och genomföras i sin helhet för att ge den effekt vi beskriver. Sammanfattning – En ny I detta kapitel sammanfattas de huvudsakliga förslagen som bildar grund för En Ny Doktorsutbildning. Genomförandet av förslagen innebär en långsiktig förstärkning av svensk forskning, en tydligare väg genom utbildningssystemet, ett ökat kunskapsutbyte mellan utbildning, forskning och det övriga samhället, bättre förutsättningar för ökad tillväxt inom företag och andra samhällssektorer, förbättrad rekrytering av underrepresenterade grupper till dok- torsutbildning och forskarkarriär, stärkt profileringsmöjlighet vid olika lärosäten och fler tvär- vetenskapliga samarbeten, ökade möjligheter till internationell rörlighet. Genom förslaget om en förstärkt finansiering av doktorsutbild- ningen kommer en större del av forskningsfinansiärernas resurser att kunna konkurrensutsättas för seniorforskning. Det innebär ett kostnadseffektivt sätt att stärka svensk forskning, innovation och utveckling för ökad internationell konkurrenskraft, en investering i framtida utveckling och tillväxt. Förstärkningen föreslås väsent- ligen till anslagen för forskning och forskarutbildning, vilket ökar lärosätenas prioriteringsansvar och stärker handledarfunktionen. För att höja effektivitet och kvalitet i doktorsutbildningen före- slås en sammanhållen och tydlig struktur som ger utrymme för den flexibilitet som erfordras inom olika områden. Ett forskarskole- liknande arbetssätt har varit vägledande i detta arbete, vilket förbättrar studie- och arbetsförhållanden för såväl doktorand som handledare. Den nya doktorsutbildningen ska ge en gedigen grund för avancerade forskande och utredande arbetsuppgifter såväl inom som utanför akademin. Doktorer kommer att ha nya angelägna roller inom företag, i gymnasieskolan, och i många andra verk- samheter. Genom en ny anställning, doktorsanställning öppnas möjlighet till anpassning till aktuell arbetsmarknad. Förslagen skall betraktas och övervägas som helhet. Genom att denna utredning har haft ett mycket brett uppdrag har möjligheten att se över hela systemet utnyttjats och det samlade förslagets delar förutsätter och förstärker varandra. Den svenska forskarutbildningen har ett gott anseende internatio- nellt. , tidigt i förhållande till andra länder, genomförde en kraftig reformering av forskarutbildningen i avsikt att införa en mer utbildningsinriktad forskarutbildning som även var anpassad till andra marknader än akademin. Reformen 1969 fick inte avsett genomslag i fråga om struktur, genomströmning och studievillkor – bl.a. på grund av utebliven förstärkt finansiering. Statsmakterna införde därför 1998 skärpta regler rörande krav på säkrad finansiering och studietid för dok- torander i avsikt att förverkliga den då närmare reformen. Det är mot den bakgrunden som utredningsuppdraget har genomförts. Syftet har varit att åstadkomma en svensk doktors- utbildning som både svarar mot uppställda krav i 1969 och reformer och mot en ändamålsenlig utbildning in . Utredningen har utgått ifrån att behöver en sammanhållen doktorsutbildning som skall svara för kunskaps- utveckling inom hela det forskningsfält som sträcker sig från akademisk grundforskning till tillämpningsnära behovsmotiverad forskning utifrån bl.a. industrins tillväxtbehov, men också sam- hället i stort. Kvalitetsaspekter av olika slag har varit vägledande i arbetet. I denna sammanfattning har texten under varje avsnitt avslutats med en kortversion av de förslag som rör det aktuella avsnittet. För att understryka framtidskaraktären har vi valt att presentera de kortfattade förslagen i presensform. Samma förslag kan förekomma på flera ställen genom att de stöder flera delar av det system vi beskriver. En grundläggande förutsättning för en god forskarutbildning är att det finns en given och känd målsättning. Det enda som finns rörande målsättningen är att forskarutbildningen skall ge de kun- skaper och färdigheter som behövs för att självständigt kunna bedriva forskning (HL kap. 1 § 9). Det har mot den bakgrunden funnits anledning att närmare analysera om doktorsutbildningen skall vara gemensam för alla vetenskapsområden och alla inrikt- ningar. Utredningen föreslår en samlad doktorsutbildning, som tar till vara den flexibilitet och den mångsidighet som finns inom nuva- rande forskarutbildningssystem och som tillgodoser även det konstnärliga områdets behov. Målsättning för den samlade dok- torsutbildningen införs i högskolans examensordning. (kapitel 2) Benämningen doktorsutbildning används i stället för forskarutbild- ning. Övergripande mål för doktorsutbildning ersätter nuvarande mål- formulering för forskarutbildning i Högskolelagen. Delmål anger kunskaper och insikter, färdighet och förmåga samt värderingar och förhållningssätt som en doktor skall ha utöver mål för masterexamen. Strukturerad utbildningsgång till doktorsexamen Doktorsutbildningen ingår i ett större system och kan inte analy- seras och diskuteras lösgjort från detta. Utredningen har därför arbetat med krav på grundläggande utbildning som förbereder för doktorsutbildning samt vilka karriärvägar som erbjuds de nyexami- nerade doktorerna. Det är angeläget att utbildningen även anpassas för arbetsuppgifter i arbetslivet utanför universitet och högskolor. Det kravet bör avspeglas i utformningen av en ny doktorsutbild- ning. Doktoranderna har vid antagning till forskarutbildning relativt lång grundutbildning i förhållande till det nominella kravet om 120 poäng högskoleutbildning. Den relativt omfattande grund- utbildningen, som oftast uppgår till mer än 160 poäng, är inte alltid av högsta relevans vad gäller ämnesinriktningen och ofta saknas de vetenskapligt inriktade moment som främjar en gynnsam start på forskarutbildningen. En examensstruktur föreslås som innebär att doktorsutbild- ningen bygger på en tvåårig magisterutbildning, i fortsättningen benämnd masterutbildning, som inkluderar forskningsförberedan- de moment. Den samlade studiegången blir på detta sätt mer kon- tinuerlig, och studenterna kommer att ha bättre insikt i och kännedom om hur forskarutbildningen förbereds. Valet att fort- sätta i en forskarutbildning blir bättre underbyggt. Med en tvåårig masterutbildning, vilket innebär grund- läggande högskoleutbildning, och en anpassad förberedelse för doktorsutbildning, kan minst samma kvalitet som i dagens system upprätthållas med en treårig doktorsutbildning som har större fokus på avhandlingsarbetet. Den nominella studietiden förlängs därmed med , men i praktiken innebär det ingen tidsmässig förändring för de flesta. En god förberedelse genom masterutbild- ning om 80 poäng, som inriktas mot moment av forskningsförberedande karaktär, kommer att bidra till ökad effektivitet och kvalitet. Därtill kommer att en tvåårig masterut- bildning med denna inriktning även fyller ett behov i arbetslivet utanför högskolan genom att tillgodose ett ökande kompetens- behov inom samhällets olika sektorer. För att doktoranden under doktorsutbildningen även skall få viss pedagogisk meritering bör det för dem som så önskar finnas möjlighet att komplettera doktorsstudierna med undervisning. Att tjänstgöra som lärare till en omfattning av av heltid under hela utbildningen förlänger den totala doktorandtiden till . Den lösningen innebär också att mognadsprocess och expe- rimentell verksamhet får mer utrymme. (kapitel 4 och 6) Tvåårig masterutbildning är grund för treårig doktorsutbildning, examensstrukturen är nominellt 3+2+3 år. Licentiatexamen utgör etappavgång från doktorsutbildningen . Resurstilldelning i förhållande till verksamhetens omfattning En annan väsentlig förutsättning är att finansiella villkor och tilldelning av resurser är tillfredsställande. En stor del av dagens problem i forskarutbildningen kan relateras till bristande resurser och/eller till alltför stor dominans av extern finansiering. Mot bak- grund av föreslagen målsättning och syftet med forskarutbild- ningen att den även skall förbereda för uppgifter i arbetslivet utanför akademin har utredningen fokuserat på att utveckla en doktorsutbildning som bättre än dagens tillgodoser statsmakternas krav på kvalitet och effektivitet. En modell för ett mål- och resul- tatstyrt resurstilldelningssystem vad gäller direkta statsanslag har utarbetats där tilldelade medel står i proportion till examinations- mål och avlagda examina. Kostnader för en doktorsutbildning med utgångspunkt i modellen redovisas och en uppskattning görs av hur mycket medel inom de direkta statsanslagen som kan anses avse forskarutbildning. Beräkningarna har grundats på att 75 pro- cent av doktorsutbildningen, såväl studiefinansiering som genom- förandekostnader, skall vara finansierad genom detta system. Resterande del bör finansieras av olika externa källor. Därvid har vi utgått från gällande examinationsmål. Utredningen har inte funnit anledning att ta ställning i frågan om doktorsutbildningens framtida volym men vill ändå under- stryka att målsättningen med ytterligare fördubbling av examina- tionen inte kan genomföras utan noggrann analys av förutsätt- ningarna. Utredningen bedömer att en minskning av antalet dokto- blir nödvändig om inte nya resurser för doktorsutbildningen tilldelas lärosätena. Forskarskolor är ett utmärkt medel för att stärka möjligheterna till fokuserad doktorsutbildning som gynnar såväl excellens som tillväxt, och som gör det möjligt att skapa kreativa forsknings- miljöer för behovsmotiverad doktorsutbildning, för små ämnen och för att utveckla nya doktorsutbildningar av fler- eller tvär- vetenskaplig karaktär. Utredningen föreslår att forskningsråden och tilldelas medel för forskarskolor som kan sökas av högskolor tillsammans eller för flera områden inom en högskola. Forskarskolor ger också ökad möjlighet för högskolor utan veten- skapsområde att medverka i forskarutbildning. För att tillgodose behovet av meriteringsmöjligheter vid univer- sitet och högskolor samt för att bereda plats för doktorer i nya typer av verksamheter föreslås att en anställning som doktor inrät- tas.