sou · GSB359d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Förslag om nytt statsbidrag för kvinnors organisering Mitt förslag: Verksamhetsbidrag skall ges till organisation som bedriver verksamhet som tillgodoser syftet med statsbidraget. Verksamhetsbidrag skall ges till verksamheter som syftar till att engagera kvinnor för ett visst ändamål och som har ett riks- intresse. Enligt de nuvarande reglerna lämnas statsbidrag till kvinnoorgani- sationer i form av ett grundstöd och ett rörligt bidrag. Det rörliga bidraget ges till utveckling och förnyelse av kvinnoorganisationer- nas verksamhet. Jag anser att det även i ett nytt bidragssystem bör finnas möjlig- het att stödja förnyelse och utveckling. Där är ett verksamhets- bidrag av särskild vikt. Jag vill betona betydelsen av att det finns redskap för staten att kunna ge stöd till den utveckling som sker, såväl inom det traditionella föreningslivet, som till helt nya förete- elser och nya grupper av kvinnor som organiserar sig. Jag anser att ett verksamhetsbidrag skall premiera aktiviteter. Det finns därför anledning för staten att kombinera ett organisa- tionsstöd med ett stöd som tar fasta på omfattningen och mångfal- den av aktiviteter. Ett verksamhetsstöd premierar därmed organi- sationer med en omfattande verksamhet. Mot den bakgrunden föreslår jag att verksamhetsbidrag skall kunna sökas av en kvinnoorganisation för att genomföra aktiviteter som syftar till att engagera kvinnor för ett visst ändamål och som är av allmänt intresse för hela samhället, inte enbart lokalt. Medan organisationsbidrag utgår för vad man är, är verksam- hetsbidraget inriktat mot verksamheten, dvs. mot vad man gör. Som jag tidigare nämnt i avsnitten 7.3.4 och 7.3.5 anser jag att verk- samhetsbidrag även skall kunna ges till organisationer som är undantagna från organisationsbidrag eller som inte uppfyller samt- liga krav för detta stöd. Det gäller t.ex. paraplyorganisationer, stif- telser och de politiska kvinnoorganisationerna. Jag vill dock i detta sammanhang understryka att den sökande skall vara en juridisk person. Jag anser att verksamhetsbidraget bör baseras på en dialog och överenskommelse mellan bidragsgivaren och kvinnoorganisationen. I dessa fall ligger det i båda parternas intresse att syftet med stödet preciseras gemensamt och på ett sätt som gör det möjligt för staten Förslag om nytt statsbidrag för kvinnors organisering att senare kunna avläsa verksamhetens resultat. Det innebär att verksamhetsbidraget så långt det är möjligt bör kunna innefattas i en mål- och resultatprocess. 7.8Ekonomiska konsekvenser av utredarens förslag Mitt förslag: Anslaget i statsbudgeten till stöd för kvinnors organisering beräknas till . Vidare beräknas stödet till de politiska kvinnoorganisationerna till . 7.8.1Nivån på det nya statsbidraget uppgår anslaget till kvinnoorganisationerna till . Min bedömning är att dagens nivå på det statliga stödet inte avspeglar den betydelse som kvinnoorganisationerna har. Nivån på bidraget ger inte kvinnoorganisationerna möjlighet att spela den roll som är önskvärd i såväl jämställdhetspolitiken som i det demokratiska samtalet. Mot den bakgrunden föreslår jag att anslaget i statsbudgeten till stöd för kvinnors organisering beräknas till . Staten fördelade 2003 i föreningsbi- drag. Det skedde genom 97 olika identifierade bidragstyper. Ut- redningen har låtit jämföra storleken mellan statsbidraget till kvin- noorganisationerna och statliga bidrag till andra typer av organisa- tioner. Undersökningen omfattade sammanlagt 66 olika bidrags- typer varigenom fördelades. Det var 874 orga- nisationer som beviljades bidrag. Det blir ett genomsnitt på i statligt bidrag per organisation. Det kan ställas i relation till de som kvinnoorganisa- tionerna får i genomsnitt. När stödet till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet ursprungligen inrättades 1982, ansåg reger- ingen att nivån på stödet borde ligga strax under stödet till ung- domsorganisationerna. Det ansågs att organisationer med vuxna medlemmar i högre grad än ungdomsorganisationer borde kunna finansiera sin verksamhet med medlemsavgifter. Stödet till kvinnoorganisationerna uppgick då till . uppgår det till . Ungdomsstyrel- sen fördelade för , i stats- Förslag om nytt statsbidrag för kvinnors organisering bidrag till ungdomsorganisationer i form av struktur-, utvecklings- samt etableringsbidrag. fördelade också av överskottet från AB Svensk Spel till lokala ung- domsorganisationer. 7.8.2Beräkning av behovet av stöd för kvinnors organisering Det är 18 kvinnoorganisationer som uppfyller villkoren för det nuvarande statliga stödet. Av dessa är tre politiska kvinnoorga- nisationer. Jag bedömer att det finns ungefär 110 kvinnoorganisa- tioner som inte uppfyller villkoren för det nuvarande stödet till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. De bedriver enligt min bedömning sådan verksamhet som svarar mot syftet med det föreslagna statsbidraget. Jag bedömer att det nya bidragssystem som jag föreslår kommer att medföra att många av dessa organisationer kommer att ansöka om något av de föreslagna bidragsformerna, dvs. organisations- bidrag, etableringsbidrag eller verksamhetsbidrag. Det gäller såväl nationella och regionala kvinnoorganisationer som kvinnliga nät- verk inom andra organisationer. Jag beräknar att det, utöver de kvinnoorganisationer som får stöd, tillkommer 20–25 kvinnoorganisationer som ansöker om organisationsbidrag. Där ingår då inte de politiska kvinnoorganisa- tionerna eftersom dessa organisationers verksamhet skall finansie- ras via partistödet. Totalt rör det sig alltså om 35–40 organisatio- ner. Jag är medveten om att det finns en viss osäkerhet i beräkning- arna, eftersom ett villkor för att en organisation skall kunna få organisationsbidrag, är att den har en riksomfattande organisation med lokal eller regional verksamhet eller har ett riksintresse. Det är svårt att på förhand bedöma hur många organisationer som har ett riksintresse. Jag beräknar att varje organisation behöver ett basfinansiellt stöd på . Detta belopp innefattar kostnader för administ- ration, lokaler och inte minst kompetensuppbyggnad. Om 35 organisationer får bidrag med innebär det en kost- nad på . Jag har i det sammanhanget övervägt om en kvinnoorganisation, som inte har en riksomfattande verksamhet eller som inte är en självständig organisation utan är en del av en annan ideell förening, Förslag om nytt statsbidrag för kvinnors organisering endast skall få halvt organisationsbidrag. Därmed skulle fler organi- sationer kunna få bidrag. Jag beräknar det extra organisationsbidraget för internationellt utbyte till , eftersom det endast är de stora organi- sationerna som kan antas ansöka om och ha behov av detta stöd. Jag anser att det är angeläget att det finns ett fritt och flexibelt anslag för internationellt utbyte. Men det är lika viktigt att fördel- ningen av dessa medel inte sker slentrianmässigt. När det gäller etableringsbidraget till nya kvinnoorganisationer anser jag att det bör kunna sökas beroende på föreningens utveck- ling och verksamheter i landet. Jag beräknar att stödet utgår med . Om 20 organisationer ansöker om etable- ringsbidrag, innebär det en årlig kostnad om . När det gäller verksamhetsbidraget är min bedömning att efter- frågan på ett sådant bidrag är stort. Detta stöd skall även kunna sökas av organisationer som inte får organisationsstöd. Syftet med verksamhetsbidraget är att det skall stödja organisationernas akti- viteter, metodutveckling m.m. Det skall premiera det man gör och önskar utveckla. Om 37 organisationer ansöker om ett verksamhetsbidrag på , innebär det en kostnad på . Jag vill understryka att endast är ett räkneexempel. Beloppet för organisationerna kommer naturligtvis att variera beroende på omfattningen av verksamheten. Med dessa antaganden beräknar jag att kostnaden för det nya statsbidraget uppgår till fördelat mellan 35–40 kvinnoorganisationer och ett antal nybildade kvinnoorgani- sationer. Jag beräknar att fördelningen mellan de tre formerna av statsbidraget blir följande: gäller organisationsbidrag för att skapa för- utsättningar för organisationerna att agera självständigt, gäller bidrag för internationellt utbyte, gäller etableringsbidrag för att fånga upp nya kvinnoorganisationer, gäller verksamhetsbidrag för att stödja vissa verksamheter, Förslag om nytt statsbidrag för kvinnors organisering 7.8.3Beräkning av stödet till de politiska kvinnoorganisationerna När det gäller stödet till de politiska kvinnoorganisationerna be- räknar jag att av partistödet bör användas för stöd till de politiska kvinnoorganisationerna. Det skulle innebära 14 miljo- ner kronor. Motivet för den valda procentsatsen är att det skulle ge de poli- tiska kvinnoorganisationerna en ekonomisk frihet och självstän- dighet. Det skulle också möjliggöra för dem att möta det stigande politiska engagemang som nämns regeringsförklaring. En sådan omfattning av stödet skulle möjliggöra för de politiska kvinnoorganisationerna att engagera fler kvinnor och därmed möta det ökande politiska intresset. När det gäller hur stödet till de politiska kvinnoorganisationerna kan utformas har jag prövat tre olika alternativ: 1.Stödet fördelas lika till alla. Det skulle innebära 2 miljoner kro- nor till var och en av de sju riksdagspartiernas kvinnoorganisa- tioner/kommittéer. 2.Var och en av kvinnoorganisationerna/kommittéerna tilldelas ett grundstöd på , vilket motsvarar det stöd som övriga kvinnoorganisationer tilldelas. Resterande medel tilldelas som mandatstöd. Detta alternativ skulle innebära följande fördelning: 3.Stödet fördelas fullt ut efter antalet mandat i . Det skulle innebära följande fördelning: Förslag om nytt statsbidrag för kvinnors organisering Av de tre alternativen förordar jag alternativ 3. Jag anser det inte vara rimligt att förändra den grundläggande principen för stöd till de politiska partierna. Jag anser att det inte faller inom ramen för det uppdrag och de direktiv som jag har. Jag vill också påpeka att de politiska kvinnoorganisationerna/kommittéerna även kan söka verksamhetsbidrag. 8Förslag om handläggning av det nya statsbidraget Mina förslag: Handläggningen av det nya statsbidraget för kvinnors organisering skall handläggas av en särskild jämställd- hetsmyndighet när en sådan inrättas. Som en övergångslösning föreslår jag att statsbidraget handläggs av en särskild av statsbidrag för kvinnors organisering. 8.1Den nuvarande handläggningen av stödet 8.1.1Tidigare förslag om handläggning av stödet Enligt den nuvarande förordningen (1982:865) om statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet prövas ansökningarna om bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet av regeringen. Enligt direktiven skall jag undersöka möjligheten att förlägga handläggningen av kvinnoorganisationernas bidragsären- den till en annan myndighet än samt presentera för- och nackdelar med detta. Redan när stödet infördes diskuterades om det fanns någon naturlig myndighet som kunde hantera stödet. Även den förra utredningen om statligt stöd till kvinnoorganisa- tioner (SOU 2000:18) behandlade frågan om att låta en annan myndighet än fördela bidraget. Utredningen fann dock inte någon sådan myndighet som var lämplig. Utredningen diskuterade möjligheten att uppgiften handlades av , JämO, om uppdraget till JämO bredda- des. Om stödet även fortsättningsvis skulle handläggas inom ansåg utredningen att ett särskilt råd borde knytas till handläggningsprocessen. Förslag om handläggning av det nya statsbidraget Det statliga stödet till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet har sedan det infördes handlagts vid den enhet inom som ansvarar för folkrörelsefrågor. hand- läggs stödet vid ling, mänskliga rättigheter, folkrörelsefrågor och idrott. Redan när stödet infördes diskuterades om det fanns någon myndighet som kunde hantera stödet. Även den tidigare utred- ningen (SOU 2000:18) behandlade frågan om att låta en annan myndighet än fördela bidraget. Ingen av utred- ningarna fann någon myndighet som var lämplig. Enligt policy inom skall bidrag i normalfallet handläggas av en myndighet. Beredning av bidragsansökningar är myndighetsutövning. Därför är det min mening att stödet till kvinnoorganisationer bör handläggas av en myndighet. Stödet är okänt för många kvinnoorganisationer. Jag föreslår ett nytt stöd för kvinnors organisering. Det är enligt min bedömning lämpligt att ett nytt stöd handläggs av en myndighet. Det skapar möjlighet för en bättre dialog med sökande organisationer. Bidrags- ansökningarna måste göras mindre byråkratiska och utformas på ett sådant sätt att även små organisationer kan söka. En ändamålsenlig ärendehandläggning, som innefattar en uppföljning med god konti- nuitet, sker bäst på en myndighet. 8.2Överföring av handläggningen av statsbidraget till annan myndighet Min ambition har varit att handläggningen av statsbidraget skall förläggas till en befintlig myndighet. I anvisningar från Finans- departementets budgetavdelningen anges att statlig bidragsgivning bör handläggas av en myndighet. Mot den bakgrunden har jag prövat möjligheterna att lägga ansvaret för den framtida bidragshandläggningen på ett antal befintliga myndigheter. Vid urvalet av myndigheter har min utgångspunkt varit att myn- digheten skall ha en viss anknytning till kvinnors organisering eller till jämställdhetsfrågor. Även erfarenheten av att fördela statsbidrag till folkrörelser har haft betydelse vid min bedömning. Förslag om handläggning av det nya statsbidraget Jag har funnit följande myndigheter eller råd med ansvar för verksamhet som har beröring med stödet till kvinnors organisering: 8.2.1Handläggning inom , JämO Verksamheten vid , JämO, regleras av jämställdhetslagen och avser jämställdhet i arbetslivet. Myndig- hetens verksamhet är indelad i tre verksamhetsgrenar. Handläggning av anmälningar om diskriminering i arbetslivet som inkommer till myndigheten. Tillsyn över de aktiva åtgärder som arbetsgivarna är ålagda enligt jämställdhetslagen. Myndigheten skall verka för att lagen om att upprätta jämställdhetsplaner efterlevs. Information och opinionsbildning där myndigheten producerar information och handledningsmaterial om jämställdhetslagen. Det finns en tveksamhet från JämO:s sida till att myndighetens organisation skulle vara anpassad till att handlägga ett stöd till kvin- nors organisering. JämO ser svårigheter att, utifrån sitt uppdrag, samverka med , NGO:s. Myndighetens beva- kande roll är ett hinder. Att å ena sidan granska och bevaka och å andra sidan stödja olika intresseorganisationer ekonomiskt kan leda till intressekonflikter. JämO menar dessutom att det inte finns ekonomiska resurser för administration m.m. Min bedömning är att JämO inte är lämplig att fördela bidrag till en folkrörelse. Även om JämO:s uppdrag skulle utvidgas till att gälla andra områden än arbetsliv, är min bedömning att JämO inte har möjlighet att fördela stödet till kvinnors organisering inom ramen för sitt uppdrag och sina resurser. Förslag om handläggning av det nya statsbidraget fördelar statliga bidrag till ungdomsorganisa- tionernas verksamhet. Det är en viktig del av ungdomspolitiken. beslutade att den statliga bidragsgivningen till ungdomsorganisationernas verksamhet i ökad utsträckning skall relateras till målen för bidragen (prop. 1993/94:135). De övergripande fem målen för bidragen till ungdomsorganisa- tionerna (prop. 1993/94:135) främja barns och ungdomars demokratiska fostran främja jämställdhet mellan könen främja jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper ge barn och ungdomar en meningsfull fritid engagera fler ungdomar i föreningslivet trädde nya statsbidragsregler i kraft, vilka till- lämpas fr.o.m. . Det nya statsbidraget kan ges i form av struktur-, utvecklings- eller etableringsbidrag. Statsbidra- get består också av ett särskilt bidrag. Min bedömning är att det finns likheter mellan bidragen till ungdomsorganisationerna och bidraget till kvinnors organisering då bidragsgivning har mål om demokrati och jämställdhet. Bidragen till ungdomsorganisationerna bedöms uti- från ett folkrörelseperspektiv, dvs. stöd utifrån ungdomars egen organisering och regeringens ungdomspolitiska mål. övergripande uppgift är att ansvara för ung- domspolitiken. Stödet till kvinnoorganisationer skulle bli en begränsad och avgränsad del i arbete. Stödet för kvinnors organisering skulle inte få den centrala ställning jag eftersträvar. har statens uppdrag att fördela bidrag samt följa och utvärdera folkbildningsverksamheten (prop. 1990/91:82). Enligt förordningen (2000:145) om statsbidrag till folkbildningen skall fördela statsbidrag till folkhögskolor och studie- förbund. är ett exempel där både beredning och beslut av en organisation sker med stöd av en förordning. Förslag om handläggning av det nya statsbidraget ningsrådet finns företrädare för , Rörelse- folkhögskolornas () och Landstingsför- bundet. Styrelsen består av 9 ledamöter samt representanter för var och en av de organisationer som företräds i rådet. Folkbildnings- rådet har ett kansli med 16 anställda varav 4 utför informations- tjänst för Folkhögskolor. fördelade 2003 ca . har en betydande kompetens för bidragsgivning. I likhet med verkar det inom ett avgränsat och tydligt politikområde. Stödet för kvinnors organisering riskerar att bli icke-prioriterat och underordnat övrig verksamhet. Min bedöm- ning är därför att inte lämpar sig att handlägga stödet för kvinnors organisering. 8.3Handläggning av en delegation inom Jag har även bedömt möjligheten att en delegation vid Social- styrelsen handlägger och beslutar om fördelning av statsbidraget för kvinnors organisering. och är exem- pel på myndigheter som har sådana delegationer. På finns erfarenhet av hantering och utveckling av olika bidragssystem till frivilligorganisationer. Inom finns det kunskap och kännedom om kvinnoorganisationer. har flerårig erfarenhet av att arbeta med särskilda kvinnofrågor, t.ex. våld mot kvinnor. Social- styrelsen ger bidrag till organisationer som arbetar med dessa frågor. har även omfattande erfarenhet av att arbeta med inflytandefrågor för de organisationer som får bidrag av myndig- heten. Det sker bl.a. genom möten med enskilda organisationer, genom särskilda modellgrupper för bidragssystemens utveckling och genom intressepolitiska dialoggrupper. I flera av de förordningar, som reglerar de bidragssystem som ansvarar för, anges att myndigheten skall arbeta med särskilda råd. Syftet med dessa råd är att frivilligorganisatio- nerna skall bidra med kunskap. Förslag om handläggning av det nya statsbidraget 8.3.2Utredarens bedömningar om handläggning Min bedömning är att det finns mycket som talar för att stödet skulle kunna handläggas vid . Det finns en kompe- tens inom när det gäller olika statsbidragssystem. relation till frivilligorganisationer bygger på en omfattande bidragsgivning. Myndigheten har stor erfarenhet av bidragsfördelning och har tagit initiativ för att utveckla och disku- tera statens samarbete med ideella organisationer av olika slag. Stödet till kvinnoorganisationer är dock av annan karaktär än det stöd som handläggs inom . bidragsgivning sker inom ramen för de politikområden som Social- styrelsen ansvarar för. Min bedömning är att stödet till kvinno- organisationer inte naturligen ligger inom ansvars- område. Det är därför uppenbart att, om stödet till kvinnors orga- nisering skall handläggas vid , måste det tydligt definieras som ett folkrörelsestöd. Om statsbidraget skall handläggas vid bör det handläggas av ett organ inom myndigheten som har karaktär av en delegation eller särskild nämnd. Delegationen skall bestå av ord- förande och ett antal ledamöter med uppdrag att besluta om att fördela bidragen för kvinnors organisering. Den administrativa handläggningen bör skötas av ett kansli. En sådan delegation skulle avvika från de arbetsformer som har för annan bidragsgivning. Syftet med de råd som har knutit till sina bidragssystem är att fri- villigorganisationerna skall bidra med värdefull kunskap. De har således en rådgivande funktion, utan inflytande på själva bidrags- givningen. Beredning av och beslut om bidragen sker av Social- styrelsen. Eftersom stödet till kvinnoorganisationer enligt min bedömning inte faller inom ansvarsområde måste särskild kompetens och en särskild beslutsordning tillföras. Mot den bakgrunden är min bedömning att inte är det lämpligaste alternativet för att fördela stödet till kvinnors organisering. Jag vill dock redovisa detta alternativ särskilt efter- som det enligt min uppfattning är den bästa lösningen inom ramen för befintliga myndigheter. Förslag om handläggning av det nya statsbidraget 8.4Handläggning vid en nybildad jämställdhetsmyndighet Jag föreslår att handläggningen av det nya statsbidraget till kvinnors organisering skall handläggas av en särskild jämställdhetsmyndig- het. Genom stöd till kvinnors organisering skapas förutsättningar för kvinnor att ta tillvara sina intressen och driva jämställdhetspoliti- ken framåt. Inom detta politikområde finns det inte någon myndighet som är lämplig. Däremot har frågan om att inrätta en myndighet för jämställdhetsfrågor diskuterats i olika sammanhang . I regeringens skrivelse Jämt och ständigt (Skr. 2002/03:140) redo- visar regeringen till hur arbetar med jämställdhetspolitiken. Där presenterar regeringen också en hand- lingsplan för mandatperioden. Regeringen betonar att jämställd- heten måste utvecklas inom alla politikområden. Jämställdhets- politiken måste vara integrerad i all politik och forma samhället och människors vardag. Regeringen påpekar dock att det återstår mycket att göra. Jäm- ställdhetsarbetet måste breddas. Arbetet har varit alltför inriktat på att förändra formella strukturer, istället för att inrikta sig på infor- mella strukturer som skapar och upprätthåller den ojämna makt- fördelningen mellan könen (Skr 2002/03:140). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av jämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet (Dir. 2004:18). Utredaren skall bl.a. överväga vilka mål som bör gälla för den framtida jäm- ställdhetspolitiken, analysera hur den nuvarande organisationen för jämställdhetspolitiken fungerar och lämna förslag till hur den skall kunna förbättras och effektiviseras. Utredningen skall vara klar . () genomförde 1999 en kartläggning vad gäller myndighetsstyrning och jämställdhetsperspektiv. Jämställdhet – hur styr regeringen). Kartläggningen visade att endast hälften av de 300 statliga myndigheterna hade fått Förslag om handläggning av det nya statsbidraget någon form av krav om återrapportering gällande jämställdheten i sina regleringsbrev. RRV:s slutsats var att det råder en brist när det gäller konsekvens och systematik i regeringens styrning av myndigheterna på jämställdhetsområdet. I RRV:s slutsatser sägs bland annat att Det är en otydlig koppling mellan mål och regleringsbrev. Kraven inte är tillräckligt konkreta. Det är oklart varför vissa har och andra inte har återrapporte- ringskrav om jämställdheten. Det är otydliga krav på tillämpningen av jämställdhetsintegre- ring. Det är en bristande dialog med departementet. RRV föreslog att jämställdhetsarbetet bör stramas upp och att en tydligare strategi för jämställdhetsstyrningen bör utformas. Kopp- lingen mellan den verksamhet som en myndighet bedriver och de jämställdhetspolitiska målen behövde tydliggöras. RRV föreslog också att större vikt bör läggas vid jämställdhets- frågorna i regleringsbreven och i den årliga dialogen mellan depar- tement och myndigheter. Dessutom föreslog RRV att ett tillägg görs till förordningen som styr statliga myndigheter, för att tydlig- göra för myndigheterna att också de är skyldiga att tillämpa jäm- ställdhetsintegrering. finansutskott har kommenterat RRV:s slutsatser om uppföljningen av jämställdhetsmålen (2000/01:FiU20).