sou · GSB358 · 2005-01-01 00:00:00 — En övergripande målsättning med utbild- ningen är att ge kursdeltagarna goda kunskaper om svensk och europeisk säkerhetspolitik och det svenska krishanteringssystemet. () genomför år- ligen ett antal kurser med ca 40 deltagare per kurs, nämligen: Chefskurs, () vid , Grundkurs, () två utbildningsomgångar, Fördjupningskurs inom säkerhetspolitik och krishantering inkl. utlandsresa, (), Särskild kurs, () samt påbyggnadskurs, (). KBM beställer och betalar de civila deltagarnas kostnader i IHT:s totalförsvarsutbildning och FM betalar de militära deltagarnas kostnader. Offentliga och privata arbetsgivare betalar inga kurs- kostnader när de skickar deltagare som går IHT:s totalförsvars- utbildning. Däremot betalar arbetsgivarna lön, resor och eventuella traktamenten under utbildningen. Totalförsvarsutbildningen och viss internationell utbildning upp- går till 13 helårsprestationer (HP). Detta motsvarar en relativt liten 3 FHS årsredovisning, bilaga 6. Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt andel (eller ) av skolans totala omsätt- ning. Det finns ett ramavtal som styr KBM:s beställningar av utbildning från FHS. Avtalet gäller från . Avtalet ses över och uppdateras regelbundet och liknar i stort samordningsavtalet mellan FM och FHS. Det innehåller grundläggande bestämmelser om samarbetet mellan myndigheterna, rutiner för offert- och beställningsförfaranden, hur uppföljning, återrapportering och fak- turering skall göras m.m. Civila program och kurser Vid FHS bedrivs en totalförsvarsanpassad utbildning i civila ämnen inom och Management (ILM) och och Strategi (ISS). Utbildningen om- fattar följande: Statskunskap med inriktning krishantering och internationell samverkan, 80 poäng (i samarbete med ) om- fattar ca 125 deltagare/år (uppdragsutbildning från KBM), Historia med militärhistorisk inriktning, 80 poäng (i samarbete med , ) omfattar ca 60 deltagare/år, Medie- och kommunikationsvetenskap, 40 poäng (i samarbete med )4, 10 poäng, ca 10 deltagare samt presschefskurser ca 40 deltagare , Folkrätt (i samarbete med ) 10 poäng, ca 30 deltagare/år, Säkerhetspolitik, 20 poäng (i samarbete med hög- skola), Strategier för framtidens statsförvaltning, 40 poäng, en upp- dragsutbildning från () ca 45 deltagare/år, Europaprogrammet (i samarbete med och högskolan på ) 20 poäng, ca 30 deltagare . Varje samarbete med respektive universitet och högskola regleras av ett avtal där det framgår vad respektive part ansvarar för när det gäller lärare, kostnader, antal elever m.m. På vissa av FHS kurser 4 Bedrivs ej . Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt deltar även vanliga studerande inskrivna vid något universitet. Vissa utbildningar är mycket eftersökta av ungdomsstuderande och därför regleras hur många ungdomsstuderande som får delta i för- hållande till andra deltagare, som genom sin arbetsgivare får betala för utbildningen. FHS behöver täcka sina kostnader genom kurs- avgifter, medan den berörda högskolan får sina kostnader täckta genom anslag för sina studenters helårsprestationer. av kursdeltagarna i de utbildningar som genom- förs av ISS kommer från det militära försvaret. Mer än hälften av kursdeltagarna kommer från statliga och kommunala myndigheter. Resten är deltagare från frivilligorganisationer och utlandet samt ungdomsstuderande. FHS skall, som en del av åtaganden inom ramen för PFF erbjuda kurser och seminarier. Vissa kurser och seminarier erbjuds också internationellt inom ramen för FHS samverkan med andra länders skolor och institutioner. genomfördes tre kurser med ca 20 deltagare. Kurserna beställs av FM och SIDA. Enligt instruktionen skall FHS bedriva forskning inom de ämnen som finns vid skolan. Enligt regleringsbrevet skall forskningen kvalitetssäkras och knytas till utbildningen i syfte att säkra den vetenskapliga grunden. FHS skall även tillgodose det militära för- svarets behov av forskning och utveckling m.m. inom skolans kompetensområde. FHS skall sträva efter att forskningens resultat kommer till nytta inom totalförsvaret. Den forskning som bedrivs är till största delen uppdragsforsk- ning, och inte grundforskning. Forskning med anknytning till FHS verksamhetsområde bedrivs också vid andra myndigheter och orga- nisationer, exempelvis FOI, (), () och . FHS strävar efter att inrikta forskningen mot områden där forskning inte bedrivs vid andra högskolor. Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt som FHS prioriterar är bl.a. folkrätt, krishantering, ledning och ledarskap, militärhistoria, obemannade farkoster, psykologiska operationer m.fl. Viss forskning/utvecklingsverksamhet bedrivs också inom ramen för framtagning av ett nätverksbaserat försvar (NBF). FM beställer i första hand inom ramen för det s.k. FoT- programmet forskning av FHS avseende främst ledning, ledarskap och militärpedagogik. KBM beställer forskning inom områden för krishantering och folkrätt. FHS får också anslag från regeringen för forskning och utveckling inom skolans kompetensområde. En del av anslaget får används för uppbyggnad av skolans vetenskapliga grund. I övrigt skall forskningen inriktas efter regeringens behov. Stark efterfrågan på forskningstjänster Kostnaderna för forskning och utveckling enligt FHS årsredovis- ning uppgick till , varav om- kring utgjorde forskning. Forskning och ut- veckling utgjorde av FHS totala verksamhet för 20025. Motsvarande kostnader för forskning och utveckling är 151 miljoner kronor6. All forskning är i princip beställd av rege- ringen eller någon av totalförsvarsmyndigheterna. FHS har vissa möjligheter att påverka vilken forskning som beställs genom dia- loger med beställarna, samt stor frihet att avgöra hur forskningen skall utföras. Forskningsvolymen har ökat kraftigt, mer än dubblerats, sedan FHS bildades . Efterfrågan kommer sannolikt att öka, fram- förallt avseende mer konsultliknande och korta uppdrag. FHS har svårigheter att möta efterfrågan på insatser eftersom det är svårt att få tag i kompetent personal. FHS vill heller inte riskera att binda upp sig med en alltför stor anställd forskarkår om efter- frågan skulle vika. 5Enligt FHS årsredovisning . 6Enligt FHS årsredovisning . Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt Olika grader av konkurrens Inom vissa specifika militära forskningsområdena har FHS en domi- nerande ställning, även om gränsdragningen mot t.ex. FOI inte är helt tydlig. FOI ansvarar för ett forskningsområde som kallas Analys av säkerhet och sårbarhet, där studier och forskning över- ensstämmer ämnesmässigt med FHS verksamhet, t.ex. kriser i olika delar av världen, säkerhetspolitik m.m. För vissa specialområden har FHS personer som i praktiken utgör nationella experter, dvs. kunskap finns i vissa fall endast hos en, eller några få, nyckelpersoner. FHS har också en konkurrens- fördel när det gäller möjlighet att sätta samman forskningsgrupper med såväl forskare som militärer. Det gör att forskning inom säkerhetspolitik, krishantering m.m. kan ges en extra dimension som andra forskningsorgan inte kan erbjuda. På vissa forskningsområden finns en skarp konkurrens om forskningsuppdragen, t.ex. när det gäller forskning åt KBM. Här kan det finnas konkurrens från universitet, myndigheter och andra organisationer som forskar kring kriser och säkerhet. Däremot finns också konkurrensnackdelar för FHS, eftersom uppdrag sällan ges av t.ex. , jubileumsfond, därför att det pålägg som FHS har för fullkostnadstäckning anses vara för högt. Långsiktig och stabil process för militär forskning För att inrikta och följa upp forskning och utveckling inom det militära försvaret, driver FM i samverkan med FMV, FOI och FHS en väl utvecklad planerings- och uppföljningsprocess. Med utgångs- punkt i de krav som ställs på det militära försvaret utarbetas en långsiktig forsknings- och utvecklingsstrategi, som har resulterat i en s.k. FoT-strategi7. Denna strategi ligger sedan till grund för ett femårigt forsknings- och teknologiförsörjningsprogram där planer utarbetas inom ett 25-tal FoT-områden. FM disponerar totalt omkring en miljard för forskning och teknikutveckling inom ramen för FoT- programmet, varav den största delen används för teknikrelaterad forskning. De olika planerna bildar grund för årliga kontrakt mellan FM och den myndighet som skall genomföra respektive 7 FM 2002. Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt FHS uppgifter är i första hand inriktade på FoT-program avseende områden för ledning, ledarskap och logistik för . Totalförsvarsforskning med stor konkurrens För att inrikta och följa upp forskning och utveckling inom det civila försvaret bedriver KBM en process med utarbetande av årliga forsknings- och studieplaner för forskningsbeställningar. Forsk- ning beställs för det civila försvarets behov genom ett ansöknings- förfarande eller på initiativ från KBM. De forskningsmedel som KBM disponerar är ca , varav totalt går till FHS. Enligt en överenskommelse mellan , beviljas totalt i forskningsmedel till FHS för ett ramforskningsprogram inom området för krishantering. Forskningen skall vara avslutad . Det finns inget ramavtal mellan FHS och KBM för beställd forskning. Styrning och uppföljning sker genom överenskommel- ser. Enligt överenskommelsen finns en styr- grupp, med personer från båda myndigheterna representerade, knuten till forskningsprogrammet. Gruppen följer upp arbetet i programmet vad gäller verksamhetens huvudsakliga inriktning enligt beslutad programplan och ekonomisk budget. Regeringens behov av forskning Regeringen beslutar i det årliga regleringsbrevet att forskning för regeringens behov skall inriktas i samverkan med (Försvarsdepartementet). beslutade regeringen att får användas i samband med forskning och utveckling m.m. inom FHS kompetensområde, varav högst 19 mil- joner får användas för uppbyggnad av skolans vetenskapliga grund. Försvarsdepartementet bestämmer inriktningen för den övriga forskningen i stort . Försvarsministern beslutar i ett depar- tementsbeslut om verksamheten forskning för regeringens behov och anger inom vilka områden och till vilka belopp forskning skall bedrivas. Dessa områden var t.ex. svenskt försvar och säkerhetspolitik, europeisk säkerhet och trans- Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt atlantiska relationer, och OSS samt militärhistorisk forsk- ning. Detaljerade projektförslag lämnas av FHS för de olika kom- petensområdena innan verksamhetsårets början. Närmare inriktning av verksamheten skall ske efter dialog mellan Försvarsdepartementet och forskningsföreträdare vid FHS. FHS har kompetens och resurser som är intressanta för dem som bedriver utvecklingsarbete inom totalförsvaret, vilket också visas av de ökade volymerna av sådana beställningar. FHS engageras av uppdragsgivare för att studier av en viss problematik eller som kunskapskonsulter för att t.ex. medverka i en arbetsgrupp . Det är uppdrag som inte kan betecknas som forsk- ning, utan närmast som konsultliknande insatser. Sådana uppdrag redovisas dock inom verksamhetsgrenen forskning. Fram särredovisades denna verksamhet i årsredovis- ningarna. Därefter ingår kostnaderna i verksamhetsgrenen forsk- ning. var kostnaden för dessa uppdrag , medan var motsvarande kostnad ca . FHS har genomfört 66 beställningar inom del- området Utveckling och stöd. fick FHS nya och fleråriga beställningar av FM, för att delta i utvecklingen av ett nät- verksbaserat försvar (NBF). Då beställningen är omfattande och berör samtliga institutioner har en särskild samordningsgrupp eta- blerats inom FHS för att leda och koordinera samtliga aktiviteter inom området. Forskningen vid FHS leds av institutionernas professorer. De forskare som är verksamma vid FHS får i princip välja problem och metod samt bestämma om publicering av resultatet. Institutions- cheferna fattar beslut om enskilda forskningsprojekt för att säker- ställa finansieringen av kostnaderna. Institutionscheferna är bero- ende av en överenskommelse med berörda finansiärer/beställare om vilken forskning som skall bedrivas. Huvuddelen av forsk- ningen initieras därför genom ett offertförfarande mot en finansiär. Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt I samtliga fall är processen likartad. Idéer till forskningsuppdrag tas fram av den enskilde forskaren, genom processer på institu- tionen eller genom dialoger med eventuella uppdragsgivare. En offert utformas där inriktning, kostnader, tidsomfattning m.m. pre- ciseras. Om offerten godtas införs uppdraget i FHS produktions- verk varvid budget och ansvarig projektledare fastställs. Uppfölj- ning sker sedan på det sätt som institutionen bestämt och leverans sker till uppdragsgivaren när resultat föreligger. Forskningsrapporter som ges ut som FHS publikationer skall godkännas av ett publikationsråd med professorer från skolans institutioner. Forskaren kan därutöver publicera resultatet på det sätt som han/hon finner lämpligast. Avsteg från reglerna om fri publicering kan göras om uppdragsgivaren kräver detta och med hänsyn till sekretessregler. Spridning och användning av forskningsresultat Enligt regleringsbrevet skall FHS sträva efter att forskningens resultat kommer till nytta inom totalförsvaret, vilket FHS gör genom bl.a. att delta i konferenser och seminarier, att ge ut veten- skapliga rapporter och böcker samt att skriva tidningsartiklar. Lärare från FHS undervisar vid FM:s militära skolor och total- försvarsmyndigheter. Forskningsresultaten sprids också via den ut- bildning som FHS bedriver, t.ex. genom att forskarna också funge- rar som lärare på FHS. Det sker en relativt omfattande samverkan mellan FHS och organisationer som Folk och försvar, , , m.fl. inom områden som säkerhetspolitik, internationella säkerhetsfrämjande frågor. FHS får bedriva tjänsteexport. Enligt regleringsbrevet skall FHS redovisa överenskommelser av offentligrättslig natur. Några sådana har dock inte redovisats för regeringen. FHS har enligt uppgift inte ingått några sådana överenskommelser. Däremot finns samarbets- avtal med utländska skolor avseende utbyten av studeranden, lärar- insatser m.m. Exempel på motparter för samarbetsavtal är: Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt Administra- tion, . För militärt samarbete med finns flera avtal som reglerar informationsutbyte, teknisk assistans och exportrestriktioner. Här avropar de avtal som FMV och FOI tecknat. Det finns vissa, ibland endast muntliga, överenskommer om samarbete med andra försvarshögskolor. Samarbete med Partnerskap för fred (PFF) Samarbetet med PFF skall styras av mål som lagt fast och särskilda regeringsbeslut. FHS skall genomföra utbildning av ut- ländska officerare enligt de bilaterala avtal som träffas med berört land. FM upphandlar enligt direktiv i sitt regleringsbrev PFF-aktivite- ter vid FHS till vilka partnerskapsländerna enligt Partnership Work Programme (PWP) kan sända deltagare. FHS skall, i enlighet med det projektkontrakt som upprättats mellan och , administrera ett nordiskt säkerhetspolitiskt forskningsprogram. För programmet har det av- satts totalt för perioden –2004, varav det avsatt hälften av kostnaderna. Arbetet bedrivs i sex arbetsgrupper baserade i de olika nordiska länderna. Stöd till de baltiska länderna har ett omfattande samarbete med de baltiska länderna inom ramen för det s.k. Baltsea-samarbetet. För FHS del avser detta arbete stöd till uppbyggnad av en gemensam försvarshög- skola, . Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt Myndigheter kan åläggas uppgifter för att stödja eller delta i verksamhet som anger. Sådant stöd sker då med anslagsfinansiering. Så har t.ex. förekommit i regle- ringsbrevet för där FHS uppdrogs att medverka i rege- ringens arbetsgrupp för skydd mot informationsoperationer. Upp- giften ledde till att FHS fick uppdrag av andra myndigheter för att utveckla skyddet mot informationsoperationer. har KBM huvudansvar för denna verksamhet. Stöd till militära skolor FHS skall stödja utbildningen vid FM:s skolor, verka för att en hög kvalitet nås i skolornas utbildningar och bistå med utvärdering av utbildningarnas kvalitet. FHS skall även verka för en kvalitets- säkring av utbildningarna vid militärhögskolorna. Uppgiften utförs genom att kurs- och litteraturplaner för respektive skola granskas och diskuteras med berörd skola. Kursplanerna beslutas ytterst av vid FHS för att på så sätt säkra den s.k. röda tråden i utbildningarna. FHS ger ett visst direkt stöd till FM:s militära skolor och dessa får anlita lärare från FHS mot ersättning. FHS genomför emellertid inte utvärderingar av utbildningarnas kvalitet. Detta innebär att det är tveksamt om t.ex. FHS forskning och ämnesutvecklande akti- viteter sprids till de militära skolorna och om utbildningen på dessa skolor har den akademiska anknytning som det är tänkt. FHS har FM:s uppdrag att ansvara för studie- administrativa rutiner för utbildning vid FM:s skolor och FHS. Denna uppgift utförs av den studieadministrativa avdelningen () som är lokaliserad till . Huvuduppgiften är att ansvara för att FHS och vissa av FM:s utbildningar dokumenteras och arkiveras samt att de studerandes resultat registreras. granskar de sökandes behörighet till utbildning och ansvarar också för att ta fram beslutsunderlag för antagning till utbildning. har dessutom ansvaret för driften av databasen för elevadministra- Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt tion (Ladok)8 samt sammanställning och färdigställande av kurs/ utbildningsbevis. FHS:s verksamhet bedrivs inom olika institutioner för krigsveten- skap, militärteknik, ledarskap och management samt säkerhet och strategi. Institutionerna ansvarar för innehållet i de olika utbild- ningsprogrammen och enskilda kurserna. FHS leds av en styrelse med fullt ansvar för verksamheten. FHS har en rektor som är chef för myndigheten och leder den löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv och riktlinjer. Det finns också en prorektor som är rektorns ställföreträdare. FHS institutioner och övriga funktioner är: 1.Krigsvetenskapliga Institutionen () som ansvarar för: krigs- vetenskap, militärteori, operationer, taktik, logistik, delar av chefsprogrammet, fackprogrammet, stabsprogrammet och en- skilda kurser inom ovan ämnen. 8 Innehåller olika administrativa uppgifter om studeranden, kurser, examinationer m.m. och används vid huvuddelen av statliga universitet och högskolor. Försvarshögskolans uppgifter, verksamhet och organisation – en översikt MTI) som ansvarar för: militär- teknik, telekrig, skydd, vapen, farkost, delar av chefsprogram- met, fackprogrammet och enskilda kurser inom ovan ämnen. och Management (ILM) som ansva- rar för: ledarskap, management, pedagogik, språk, delar av chefs- programmet, fackprogrammet och enskilda kurser inom ovan ämnen. och Strategi (ISS) som ansvarar för: säkerhetspolitik, strategi, folkrätt, media/kommunikation, militär- historia, krishantering, informationsoperationer, statskunskaps- programmet, militärhistoriska programmet, totalförsvarsutbild- ning, delar av fackprogrammet, enskilda kurser, kurser inom PFF. Institutionen inkluderar också försvarsutbildning (IHT). 5.Förvaltningskontoret (FK) som ansvarar för: information, pro- duktion, expedition och arkiv, personalfrågor, IT, publicering, ekonomi och redovisning, inköp och bibliotek. 6.Ledningskansliet (LK) som ansvarar bl.a. för: samordning av dialoger och bereder skolgemensamma ärenden, bl.a. kvalitets- och utvecklingsfrågor. LK:s uppgift är att fungera som ett kvali- ficerat beredningsorgan till skolans ledning. 7.Forsknings- och utbildningsnämnden (FoUN) är rådgivande organ till rektorn och leds av pro-rektorn. FoUN:s ansvars- område motsvarar i övrigt det som fakultetsnämnder har vid övriga högskolor. FHS har redovisat i årsredovisningen att medelantalet anställda uppgår till 321 st. Av de anställda är 111 officerare, varav en är kvinna. Bland lärarna finns 18 professorer. Försvarshögskolan (FHS) har sina rötter i Högre som inrättades i . skapades Krigshög- skolan, som hade sin grund i en plan för den militära högskole- utbildningen som lagts fram av överste , chef för general- staben. Nästa större reform kom 1953 då FHS bildades för att ta hand om den högre utbildningen av civila och militära chefer för totalförsvaret. har skolväsendet inom totalförsvaret genomgått många förändringar. Motiven bakom förändringarna har varit att stärka idén om ett totalförsvar med anledning av ett vidgat säker- hetsbegrepp, dvs. även krishantering och internationella insatser. Samordningen mellan försvarsgrenarna stärktes i en första etapp genom en gemensam utbildning av högre militära chefer. Samord- ningen med de civila delarna av totalförsvaret stärktes i en andra etapp genom att den högre utbildningen av civila högre chefer lades under samma huvudman som högre militär utbildning. Samman- slagningen av olika skolor varit ett led i effektivisering av verksam- heten. Det tidigare invasionsförsvaret hade utformats som ett folk- försvar med stor volym men med begränsad kvalitet både i materiel och personal. Dagens insatsförsvar kräver hög kvalitet både av- seende materiel, personal och ledningsförmåga, och skall kunna verka internationellt. Detta ligger troligen bakom kravet från stats- makterna att bygga officersutbildningen på en vetenskaplig grund och att förbättra kunskapsförsörjningen inom hela säkerhetsområ- det med forskningsinsatser. Ökade forskningsinsatser behövs även med hänsyn till att hotbilden har förändrats över tiden (terrorism, informationskrigföring m.m.) och ökade krav på internationella in- satser (folkrätt, fredsbefrämjande insatser m.m.). har också deltagande i internationella organisationer blivit en uppgift för FHS liksom stöd till uppbyggnad av baltiska försvarsmakter. sammanfördes högskolorna för armén, och flygvapnet och delar av () samman till en gemensam högskola, . Denna fick till uppgift att svara för den högre utbildningen av officerare oavsett försvarsgren och truppslag. Omstruktureringen var ett led i en modernisering av hela försvaret som inleddes . tillkomst skapade bl.a. förutsättningar för en ny integrerad ledning för försvaret. Utbildningsverksamheten för officerare hade stor omfattning och bredd. Utbildningen bedrevs försvarsgrensvis t.o.m. kaptens grad och däröver försvarsmaktsgemensamt genom verksamheten vid . Sammanslagningen till en militärhögskola innebar emellertid inte att det blev en gemensam utbildning för de tre försvarsgrenarna, utan dessa förblev strikt åtskilda . uppgifter reglerades genom förordningen (1983:276) om verksamhet inom försvarsmakten. Enligt denna förordning hade till uppgift att utbilda officerare till kvalificerade befattningar i krig och fred. Vidare skulle Militär- högskolan bedriva metodikstudier inom skolans utbildningsområde och bedriva militärhistorisk forskning. Regeringen styrde Militär- högskolan, som var anslagsfinansierad, genom skolans reglerings- brev. innehöll preciseringar av skolans uppgifter samt föreskrifter och direktiv om vilka resurser som skolan fick disponera för respektive ändamål. Genom förordningen (1983:276) om verksamhet inom Försvars- makten (FM) skulle överbefälhavaren tillförsäkras inflytande över verksamheten vid . Av förordningen framgår bl.a. att överbefälhavaren hade rätt att meddela före- skrifter för hur uppställda mål för verksamheten skulle nås. Över- befälhavaren hade också rätt att yttra sig till regeringen om Militär- högskolans förslag till anslagsframställning, verksamhetsinriktning m.m. 4.3Militärhögskolan och Förvaltningshögskolan slås samman slogs och Försvarets förvaltnings- högskola, som utbildade civil och militär personal i ekonomi, personal- och materialadministration, samman till en myndighet. Den dåvarande FHS, som var inriktad för att täcka totalförsva- rets utbildningsbehov, lämnades utanför denna sammanslagning.