sou · GSB324d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Tycker Du att systemet ger ungefär lika bra/dåliga villkor när Du är här som på Dina andra stationeringsorter? Sammanfattning: Det övervägande svaret är att utlandsvillkoren slår ganska lika mellan olika orter och i den meningen är det ett välfungerande system. Bland dem som uppfattat olikheter är det inte möjligt att se någon helt säker trend, som t.ex. att man får en bättre ekonomi på hardshiporter än i de dyra huvudstäderna som , eller . Tvärtom anses det vara mycket dyrt på en del hardshiporter både i Och (jfr. fråga 10). En intressant iakttagelse är att vissa utsända både i och D.C. uppfattar att kostnadsläget i är avsevärt högre än i D.C. Grundtillägget i U-ALFA är dock lika för dessa stationeringsorter. kostnadsläget i som väsentligt lägre än i utan att detta i tillräcklig grad återspeglas i grundtillägget. Kommentar: Eftersom tiderna förändras och de utsändas situation likaså kan svaren här endast förmedla en subjektiv bild. Men ändå är det sannolikt att de metoder för prisjämförelser och klassifi- ceringar som används i huvudsak är träffsäkra. Det stora bortfallet beror på att de intervjuade upplevt frågan som svår att besvara. Detta trots att de flesta varit på olika orter (jmf fråga 2). Ger systemet likvärdiga villkor oavsett familjesituation? Sammanfattning: Svaren spretar åt olika håll och bortfallet är stort. Frågan ger 6 nej-, 2 ja- och 8 vet ej-svar utan närmare motive- ringar. Av de som utvecklar sina svar anser 11 det vara sämre för barnfamiljerna, särskilt för dem med barn . Däremot anser 8 svarande att systemet är gynnsamt för barnfamiljer och ensamstående med barn. 9 utsända anser systemet bäst för de ensamstående och 4 motsatsen. Några utsända anser att villkoren blir bättre ju fler barn man har, vilket sammanhänger med att barntilläggen utgår med samma belopp för varje barn (utan redu- cering för flerbarnsfamiljer eller ensamstående med flera barn). Kommentar: Synpunkten att systemet missgynnar dem med barn hänför sig i huvudsak till samtal som utredningen haft i , och . Delvis kan detta ses som en opinionsyttring i den s.k. max-taxefrågan. som kanske många här s.a.s. talar i egen sak kan man notera att flertalet utsända ändå synes anse att småbarnsfamiljerna med behov av barnomsorg missgynnas. finns åsikten att de generella barntilläggen gynnar barnfamiljerna/ensamstående med barn. Ger indelningen i merkostnadsgrupper rättvisa ersättnings- nivåer? Sammanfattning: Av de 56 svarande uttrycker 25 att de inte för- står systemet eller vet hur det fungerar. De övriga 31 uttrycker på olika sätt att att inplaceringarna i mkg bygger på oklara principer eller godtyckliga tillämpningar. Fem av de svarande kritiserar att medföljandetilläggets storlek enligt U-ALFA styrs av den utsändes eget mkg, 6 svarande vill ha ett färre antal mkg och 10 anser att det nuvarande systemet är rimligt. Kommentar: Kunskapen om indelningen i mkg är begränsad bland de utsända, vilket också visas av det stora bortfallet. Den tekniska synpunkten som berör sättet att räkna fram medföljandetillägget hänger samman med att det enligt URA bestäms fristående från grundtillägget. I URA saknas merkostnadsgrupper. Kan Du ge exempel på orättvisor i ersättningssystemet som drabbat Dig? Sammanfattning: 21 av de 50 svarande anger att de inte kan ge några exempel på orättvisor i systemet. I övrigt anser sig några ha fått fel inplacering i mkg (jmf förra frågan), några påtalar att dagis- avgifter inte ersätts och några pekar på ojämlikheter vad avser semesterns längd. I övrigt beskrivs enstaka fall av orättvisor. Kommentar: Nästan tre av fyra av alla utsända kan inte svara på denna fråga eller kan inte ange orättvisor i utlandsvillkoren. Detta behöver inte betyda att systemet i sig är rättvist, men däremot att stordelen av de utsända inte upplever systemet som orättvist alternativt upplever att de inte har tillräckligt underlag för att själva bedöma systemets ev. orättvisor. Har Du haft några kontakter med UtN? Har Du då fått bra och snabba besked? Sammanfattning: 27 av de 41 som besvarat frågan har aldrig varit i kontakt med UtN. Av de 13 som haft kontakt med UtN anser sig 10 ha fått bra besked. Bortfall: 35. (Frågan ej ställd i och .) Kommentar: UtN har successivt minskat sin befattning med individärenden från över 100 ärenden till omkring 50 . Individfrågor hanteras hos lokal arbetsgivare och UtN tar endast upp frågor av principiell betydelse. Är UtNs cirkulär tillgängliga för Dig? Är de informativa och enkla att förstå? Sammanfattning: 22 av de 41 som svarat har tillgång till cirkulären och anser dem begripliga. Ytterligare 10 har tillgång till dem men anser cirkulären mer eller mindre svåra att förstå. 8 anser sig inte ha tillgång till dem. Bortfall: 35. (Frågan ej ställd i och .) Kommentar: Med hänsyn tagen till bortfallet på denna enkla fråga anser sig färre än hälften av samtliga utsända ha tillgång till UtN:s cirkulär om utlandsvillkor. Har Du varit inne på UtNs hemsida? Är den bra? Sammanfattning: 24 av de 44 som svarat har varit inne på hem- sidan och nästan alla anser den vara bra och överskådlig. Bortfall: 32. (Frågan ej ställd i och .) Kommentar: av samtliga utsända har besökt UtN:s hemsida och den får genomgående gott betyg. Resultatet måste anses positivt. Får Du information från UtN när det sker förändringar i ersättningsnivåer m.m.? Sammanfattning: 30 av de 35 som svarat säger sig inte få någon information om förändringar. Bortfall: 41. (Frågan ej ställd i och .) Kommentar: Det sker förändringar i systemet varje halvår genom kostnadsuppföljningen KUF. Skriftlig information går ut till ut- landsmyndigheterna genom UD:s resp. Sidas försorg. bortfallet och de många negativa svaren indikerar att informationen inte når fram. En kompletterande tolkning kan vara att intresset för informationen i fråga är ringa. Ett förändrat system m.m.? Vilka tankar och idéer har Du om hur utlandsvillkors- systemet skulle kunna förändras mera i stort som Du skulle vilja framföra till oss? Sammanfattning: Det finns anledning att i punktform redovisa de viktigaste synpunkterna som lämnats till utredningen sammanförda till motivkretsar. Hemmalönen bör höjas (och individanpassas) och därmed ge bättre pension, ev. genom omfördelning från utlandsvillkors- systemet. (16 svar) Systemet måste göras enklare, transparentare och begripligare. (14 svar) Medföljartillägget bör reformeras och ev. vara inkomstrelaterat. (6 svar) Pensionsfrågan för medföljare bör ses över. (10 svar) Andra medföljarfrågor – SGI-tid, arbetstillstånd m.m. och för- bättra (12 svar) En påse pengar till bostaden som man får ordna själv. (8 svar) om nuvarande bostadsförmånerna och se över normerna. (8 svar) Barntillägget för högt – bör tas bort/sänkas. (5 svar) Barntillägg bör utgå hela gymnasietiden. (4 svar) Ersättning för dagisavgifter (16 svar) Nya regler för föräldraledighet under utlandsstationering. (7 svar) Utlandstillägget för högt – bör sänkas. (2 svar) Samma mkg för alla eller färre mkg än . (6 svar) Semesterresa dit man vill – kostnad = Sverigeresa. (4 svar) Inga särskilda synpunkter – systemet fungerar (13 svar) Dessutom finns ett stort antal enstaka svar. Kommentar: Se även övriga synpunkter, fråga 34 nedan. Känner Du till något annat system som verkar bättre? Sammanfattning: Bortfallet är mycket stort på denna fråga. De utsända vet inte mycket om andra system. Av de 25 som svarar anför 8 att FN-systemet med hög lön plus sjuk- och pensions- försäkringar men med stort individuellt ansvar för familj, bostad, resor m.m. är tilltalande. Lika många svarar sammanfattningsvis att , , och har bra villkorssystem. Nio känner inte till något bättre system. Kommentar: Inga kommentarer. Har du någon övrig synpunkt? Sammanfattning: Övriga synpunkter kan – utan viktning – sam- manfattas enligt följande. Hur kan man hantera att allt fler kommer att tacka nej/sluta pga. medföljarens arbete och karriär? Ökad framförhållning, t.ex. vad gäller bostadsanskaffning på stationeringsorten, vid förflyttningarna är nödvändig. Bättre karriärplanering på departementen inkl. bättre planering för dem som vänder hem behövs. Genomströmningstakten på utlandsmyndigheterna ökar . Vikariat vid föräldraledigheter blir allt viktigare. Se över transportdelen i grundtillägget. Se över transportkostna- der vad gäller resor till och från arbetet. Dra ner antalet chauff- örer och använd taxi mot kostnadsersättning i större utsträck- ning. På lång sikt bör man vara observant på att de skattefria tilläggen inte är pensionsgrundande. Riktningen på pengarna i hela systemet är viktig. Kommentar: Jämför med fråga 32. 3Sammanfattning och kommentarer till intervjusvaren – medföljare Som inledningsvis framgått har 42 medföljare till utsända från UD resp. Sida och till specialattachéer intervjuats av utredningen. Intervjuerna har varit av samtalskaraktär men följt en struktur och protokollförts, utom i 8 fall då samtalen med medföljaren enligt önskemål fördes tillsammans med den utsände när denne intervju- ades. I dessa fall fördes inga särskilda protokoll avseende med- följaren. Under varje delfråga redovisas också bortfall. Vissa frågor i intervjuprotokollet har ibland inte ställts då de blev irrelevanta med hänsyn till de svar som personen tidigare lämnat. Bortfallssiffrorna inkluderar de 8 medföljare som intervjuats tillsammans med den utsände vilket ökar det redovisade bortfallet. Bortfallsuppgifterna som sådana bör tas med stor försiktighet. Vad var det som fick Dig att fatta beslutet att bli medföljare just här? Sammanfattning: Samtliga fattade beslut om att följa med p.g.a. att deras partner fick ett utlandsuppdrag och man ville inte leva åtskilda. Att det råkade bli just på en viss ort berodde ibland på att partnern fick ett intressant jobb just där, ibland på att man sökte sig till en viss post/ort av familjeskäl – medföljaren kunde få jobb eller kom från samma land eller kontinent och hade släktingar där. Att man accepterade att följa med till en viss ort kunde också bero på att man t.ex. var föräldraledig eller planerade att skaffa sig barn, fick tjänstledigt från arbetet i alt. kunde distansarbeta på stationeringsorten huvuddelen av sin arbetstid och vid behov (eller etc.) pendla till . Någon hade sagt upp sig för att kunna följa med ut, någon ville ta en paus i livet, någon ville ha mera tid tillsammans med barnen. Men par med vuxna barn kunde också känna att de nu hade möjlighet att vara tillsammans under en utlandsstationering. Många attraherades av att få bo och leva utom- lands. Kommentar: Viljan att leva och bo tillsammans som en normal familj är i sig ett mycket starkt motiv för medföljarna att följa med ut. I vissa skeden av livet kan det vara lättare att vara medföljare, t.ex. när man bildar familj och barnen är små. Inte bara de med- följare som har ett arbete är klara över att det innebär uppoffringar att följa med ut; avbrott i den egna karriären, förlorade inkomster och lägre pension. UD:s och Sidas anställda har i regel långa och upprepade tjänstgöringsperioder ute – vilket för med sig att UD- och Sida-medföljarna oftast är borta från yrkeslivet medan utlandsposteringen för en specialattaché som regel är en enstaka händelse i karriären och ses ofta som en spännande möjlighet att ta en paus i livet och upptäcka något nytt. Detta gör att situationen för medföljarna skiljer sig åt – vad som kan vara acceptabelt som en engångsföreteelse vad avser med- följarens eget yrkesliv kan bli oacceptabelt när den utsände har fler och längre utlandsposteringar. Men även vid engångsposteringar kan t.ex. tjänstledighetsfrågan vara avgörande för om medföljaren följer med eller inte, särskilt när medföljaren har kommit en bit på väg i sitt eget yrkesliv. Kan Du fortsätta att vara yrkesverksam här? Sammanfattning: Omkring en tredjedel av de intervjuade har kunnat fortsätta att vara yrkesverksamma – oftast genom eget arbete eller konsultuppdrag och i en del fall lokalanställning på ambassaden. Några hade arbeten som inte motsvarade det egna kompetensområdet. Ungefär en tredjedel arbetade inte för att de inte kunnat få arbete eller arbetstillstånd. Den sista tredjedelen skulle gärna ha arbetat, men gjorde det inte just nu framför allt av familjeskäl – man hade småbarn eller höll på att bilda familj. För dessa medföljare var det viktigaste att kunna vara tillsammans med barnen. Men bland flera av dem som inte fått arbete/arbetstillstånd fanns en tydlig frustration över att leva i ett yrkesmässigt och delvis socialt vakuum genom att inte kunna få utöva sitt yrke. Kommentar: Svaren indikerar att UD:s ansträngningar att ingå fler bilaterala avtal om arbetstillstånd bör fortsätta och intensifieras. Det finns ett stort behov bland medföljarna att få hjälp med att skaffa arbete. Har Du varit medföljare tidigare? Sammanfattning: Ett antal medföljare till UD- och Sida-anställda hade varit medföljare ute en eller tidigare, medan det, med något undantag, var första gången för medföljarna till special- attachéerna. Flera UD- och Sida-anställda var ute på sin första post. Den UD-medföljare som varit ute längst hade varit ute (7 posteringar, inkl. och motsvarande för Sida-medföljare gällde på 5 posteringar (inkl. – samtliga på hardshiporter. Kommentar: Se kommentarerna till fråga 1. Har Du då också kunnat arbeta? Sammanfattning: 7 medföljare hade arbetat under utlandsstatione- ring antingen hela eller delar av tiden ute. Några hade t.ex. haft konsultuppdrag eller egen firma och några hade fått arbete med anknytning till ambassaden. En tredjedel av medföljarna hade aldrig arbetat, antingen för att de inte kunde få något arbete inom sitt kompetensområde eller inom sin bransch eller också för att de bildade familj . För några utlandsfödda medföljare var det ett problem att de inte heller kunde få något arbete i . Kommentar: Som även framgått av svaren på fråga 1 är det ett stort upplevt problem att inte kunna arbeta – karriärmässigt, löne- mässigt, men också p.g.a. att man saknar glädjen i att kunna utöva sitt yrke och behålla sin yrkesidentitet. Arbete ger också sociala kontakter. Hur ser Du på möjligheten för Dig och Din familj att fort- sätta inom utrikesförvaltningen/Sida med tanke på era respektive yrkeskarriärer? Sammanfattning: Frågan kändes inte aktuell för medföljarna till specialattachéerna. För medföljarna till UD- och Sida-anställda, framför allt bland de yngre medföljarna som var med ute första gången och inte arbetade, var det viktigt att inte bara få ett jobb utomlands nästa gång partnern for ut utan att också att få ett jobb i när man kom hem igen. Det stora problemet var således möjligheten till fortsatt yrkeskarriär. Somliga medföljare uppgav att de inte kommer att ställa upp för en andra utlandsomgång om de inte har ett säkrat arbete på stationeringsorten. För några med- följare som varit med ute i sträck och inte hade tjänstledigt var det avgörande att kunna finna ett arbete när man återvände till inte minst för att familjeekonomin skulle fungera. Karriäravbräck och försämrad löneutveckling gör att man tvekar. Flera medföljande kände att de fick göra mycket själva för att finna jobb utomlands – och man vill arbeta. Kommentar: Svaren indikerar att en förutsättning – i vart fall på – för att UD och Sida skall kunna fortsätta att skicka ut familjer är att medföljarna kan få arbete både ute och hemma. Det får anses tveksamt om ekonomiska gottgörelser fullt ut kan lösa detta grundläggande problem. Block B Utlandsvillkorssystemet och medföljarna Känner Du till utlandsvillkorssystemet och de ersättning som utgår till medföljare? Sammanfattning: Drygt hälften av medföljarna hade god eller relativt god kännedom om ersättningarna till medföljarna medan resten var medvetna om att det fanns ett system men okunniga om vad det innebar. Bortsett från en kommentar att medföljartillägget inte motsvarar inkomstbortfallet fanns inga andra synpunkter på storleken på medföljartillägget eller andra klagomål. För några gick den ekonomiska situationen på ett ut mot vad man hade haft i med två jobb. Kommentar: Det är intressant att medföljartilläggets storlek inte tas upp av medföljarna. Svaren här förstärker intrycket från före- gående fråga att enbart ekonomiska gottgörelser inte på kan lösa medföljarproblematiken. Vad anser Du om systemet? Sammanfattning: Att få arbete är jätteviktigt. Missnöje med A-kasse- och SGI-situationen. Bättre med högre pension och lägre medföljartillägg. Medföljar- och barntillägg underlättar om man inte har arbete, men motsvarar ändå inte inkomstbortfallet. Bostadsförmånen mycket bra – viktigt med bra bostad för representation och för egen del om man inte arbetar. Den fria bostaden är den enda ekonomiska vinsten i systemet. Ett generöst, men stelt, system och skrivet för en annan värld. Kommentar: De flesta synpunkter hänger ihop med yrkesarbete och barnomsorg, där man, framför allt på dyrorter, vill se för- bättringar. Det visar sig – inte oväntat – att den fria bostaden är en mycket uppskattad förmån och att det anses viktigt att bo bra både med tanke på att man ofta tillbringar stor del av tiden hemma t.ex. pga. klimatet eller säkerhetsskäl och på att man i vissa fall – särskilt på hardshiporterna – representerar hemma. Hur ser Du som medföljare på pensionsfrågan? Sammanfattning: Många är oroliga för sin framtid, pensions- försäkringspremien till SPP är för låg och borde vara högre. En fjärdedel av de medföljande har eget privat pensionssparande eller motsvarande. Det svenska pensionssystemet förutsätter att med- följaren arbetar hela livet. Råd från en medföljarmamma till sin dotter: aldrig med en svensk diplomat! Kommentar: Det framgår klart att pensionen är en central fråga för medföljarna. Många oroar sig för en låg pension och funderar också i banor av vad som händer om partnern skulle gå bort i aktiv ålder, om det skulle bli skilsmässa etc. Förslag till förändringar och övriga synpunkter? Sammanfattning: De förslag och synpunkter som medföljarna har lämnat under intervjuerna är oftast allmänt hållna men innehåller ibland mycket pregnanta iakttagelser och svaren spänner över stora områden. Uppfattningarna går också starkt isär. Svarsmönstret kan spegla intervjuernas samtalskaraktär. Nedan listas – utan någon prioritetsordning – ett antal svar i sammandrag. UD/Sida borde kunna hjälpa till mer med att ordna arbete och arbetstillstånd. UD/Sida borde kunna skapa jobb för medföljarna ute på ambassaderna, t.ex. i projekt. eller ordna arbete i FN-projekt och sponsra en del av ersättningen från FN. Kunskap om medföljarnas kvalifikationer borde ges till utlands- myndigheten. UD/Sida bör ha ett ekonomiskt planeringssamtal med den utsände och dennes medföljare – att vara medföljare kan delvis ses som ett jobb. Att vara medföljare kan aldrig i sig bli ett yrke – det blir bara låtsasjobb eller terapi. En medföljare måste ta hand om sig själv och inte räkna med att andra lägger saker och ting till rätta. Pensionen bör vara relaterad till inkomstbortfallet. Betala in mera till pensionsförsäkringen i SPP. Ta hänsyn till inkomstbortfallet för medföljare. Skapa skräddarsydda lösningar för medföljarna – 60-talsmässigt med medföljandetillägg. Individuella lösningar krävs för varje familj som skall ut. Medföljartillägget olika stort beroende på mkg – ändra på det. Viktigt få in medföljarna i samhället, skapa nätverk på orten. bör se till att också andra än diplomater får ett socialt nätverk. UD borde ägna mera uppmärksamhet åt äldre medföljande kvinnor – det finns sociala tragedier vid t.ex. skilsmässa. Att bo bra och representativt är viktigt för hela familjen. Ge inte en klumpsumma för bostad – det är arbetsgivarens skyl- dighet att ordna en bra och säker bostad. Arbetsgivaren bör kunna vara mera flexibel när det gäller bostadsvalet, särskilt om det går att spara pengar i vissa fall. Man borde kunna besöka tjänstgöringsorten i förväg, bl.a. för att ordna med bostaden. Betald resa för att besöka den nya stationeringsorten effektivi- serar tillträdet. Vore bra att få ha träffat personalhandläggaren från UD/Sida före utresan. Viktigt att få information före utresan. Informera om rollen att vara arbetsgivare för hushållsanställda. Kommentar: Inga kommentarer. Block C. UD och medföljarfrågorna. Vet Du att det finns en medföljarhandläggare på ambassaden och vem det är? Sammanfattning: Över hälften av medföljarna kände inte till detta. Hälften av de medföljande till UD-utsända och specialattachéer kände till att det fanns en medföljarhandläggare och vem det var, hälften gjorde det inte. Ingen medföljare till Sida-utsänd personal kände till detta. Kommentar: Varje utlandsmyndighet skall enligt arbetsordningen utse en medföljarhandläggare som skall anges i arbetsordningen. Det är viktigt att medföljarhandläggaren informeras om vad som förväntas av honom/henne. Svaren indikerar att det finns anledning att förbättra informationen om medföljarhandläggaren både innan de utsända och medföljarna åker ut och på utlandsmyndigheterna. Har Du några synpunkter på de medföljarfrågor som UD/Sida arbetar med? Sammanfattning: Svaren är allmänt hållna och hör egentligen hemma under andra frågor och har i sammandrag redovisats där. Arbete för medföljare är viktigare än allt annat, viktigare än pengar och medföljartillägget. Ambassaderna bör bistå med att skaffa arbete/arbetstillstånd på orten. Pensionsfrågan är mycket viktig. Kommentar: Det högsta bortfallet för medföljarfrågorna – mer än hälften. De frågor som UD/Sida arbetar med är uppenbarligen inte kända mer än för ett fåtal medföljare. Det är väsentligt att information sprids till medföljarna på ett bättre sätt. Många av dem som svarat har emellertid pekat på frågor som UD/Sida själva identifierat som viktiga att arbeta med. fanns på de 101 svenska utlandsmyndigheterna 860 utsända tjänstemän. Nära 700 av dessa kom från UD och Sida och ca 170 utsända var specialattachéer från övriga RK, försvars- attachéer, migrationsattachéer och utsända från åtta svenska statliga myndigheter. Därtill kom nära 80 utlandsstationerade från andra statliga myndigheter som inte var placerade vid någon utlands- myndighet men som exempelvis tjänstgjorde på , var nationella experter vid EU-Kommissionen eller sekonderade till någon internationell organisation. Totalt var alltså nära 940 statligt anställda i ovan nämnda kategorier stationerade utanför . Tillsammans med familjemedlemmar rörde det sig om drygt 1 900 personer. Därutöver fanns ett antal anställda som skickats ut av andra statliga arbetsgivare, som t ex Räddnings- verket, Försvarets utlandsstyrkor m.fl. som inte redovisats här. Nära 760 av de utsända tjänstemännen med familjer omfattades av och tillhörde UD, Sida, övriga RK (special- attachéer), Försvarsmakten (försvarsattachéer) och verk (FMV). Två präster utsända av i Utlandet (SKUT) och en migrationsattaché samt två utsända från Invest in () gick också på . Drygt 140 utlandsstationerade med familjer omfattades av URA- avtalet. De var utsända av Exportråd, (), , (), () och . Däri ingick också några tjänstemän från UD (t.ex. nationella experter vid EU- kommissionen i ) och ett femtontal från Sida. Nära 20 utsända gick kvar på det s.k. , ett avtal som till- lämpades på utsända och utlandsstationerade arbetstagare med arvodesanställning och som avskaffades när U-ALFA och URA trädde i kraft. Det gällde framför allt utsänd personal från RPS och samt ett antal migrationsattachéer. Utlandsmyndigheterna utgjordes av 83 ambassader, 10 general- konsulat, 1 konsulat, 4 representationer vid internationella orga- nisationer – EU i , FN i och och EU- parlamentet i – samt 2 delegationer – i och i . Därtill kom det i . På 38 ambassader var myndigheteschefen sidoackrediterad i ett eller flera andra länder. Nedan görs en genomgång av de utsända från utrikesförvalt- ningen, Sida, RK (specialattachéer), HKV (försvarsattachéer) och migrationsattachéer som går på U-ALFA. Därefter följer en genomgång av dem som går på URA. På s. 7 finns en uppställning över utsända på de olika avtalen.