sou · GSB316 · 2005-01-01 00:00:00 — En revidering skulle kunna innebära att det högsta tillåtna värdet för utgående interferens i frekvensplanerna höjs. Om så sker skulle effekten på sändarna i DAB-näten kunna höjas. Därmed höjs också fältstyrkan i täckningsområdena. Sannolikt kommer en viss förtätning av sändarnätet med fler sändarstationer att bli nödvändig även om frekvensplanerna revideras. Vilken medianfältstyrka DAB-näten bör ha kan inte besvaras entydigt, eftersom olika aktörer kan tänkas ställa olika krav till följd av public service-avtal, beredskapsavtal, kommersiella över- väganden m.m. Under gällande frekvensplaner för DAB torde det dock stå klart att krav på bättre inomhustäckning leder till att sändarnäten behöver förtätas med ett flertal sändare. Ur ett kostnads- perspektiv kan därför en revidering av frekvensplanerna framstå som en bättre lösning. Bedömare på PTS har inte kunnat uttala sig om sannolikheten att Wiesbadenplanen kan revideras inom ramen för ITU:s kommande konferens, eftersom denna fråga är mycket komplex och den får konsekvenser också för annan radioverksamhet. En ökning av effekten på DAB-sändarna kan komma att störa ut annan befintlig radioverksamhet och försvåra för andra verksamheter att utnyttja de frekvenser som ligger nära de som är reserverade för DAB-sänd- ningar. En revision av frekvensplanerna innebärande att effekten på DAB- sändarna får ökas, skulle förmodligen leda till att det befintliga regio- nalt nedbrytbara DAB-nätet i till viss del måste koordineras om. Detta beror på att en höjning av effekten på DAB-sändningar- na i kanal 13 och uppåt sannolikt skulle komma att störa annan radioverksamhet. Som framgår av figur 3.1 ovan finns det sju regionala block som ligger i kanal 13. Enligt vad kommittén erfarit finns det inte några uppgifter om FM-sändningarnas inomhustäckning i . En jämförelse mellan FM-sändningarnas och DAB-sändningarnas inomhustäckning har därför inte varit möjlig att genomföra. Effekt hos sändare för TV och ljudradio Huvuddelen av de storstationer som finns för TV2 har en effekt (ERP) på mellan 750-1000 kW. I slavnätet för förekommer effekter upp till 1500 kW men huvuddelen överstiger inte 100 W (ERP). I storsändarnätet för är den högsta normala effekten 60 kW (ERP). Tre sändare har dock effekter upp till 1000 kW (ERP). Flertalet sändare för har en effekt på 1000 kW (ERP). De största sändarna är placerade i vilket medför att påverkan på omgivningen blir mycket begränsad. Normal effekt för analog radio är 10 kW per kanal ut från sändaren. De största radiosändarna för rikskanalerna är på 60 kW. Generellt sett är det mellan 10-20 gånger lägre effekt på en digital sändare jämfört med analog sändare. Relationen gäller för både TV- och radiosändare. Det reducerade DAB-nätet som är i drift är uppdelat på 15 sändare. Den största sändaren () har en effekt på 3,8 kW (ERP) och övriga större sändare (, , och ) ligger mellan 2,0-2,6 kW (ERP). Slavsändarna har en effekt på omkring 0,3 kW (ERP). I delbetänkandet (se även avsnitt 1.5) sägs att det största hindret för DAB-radions spridning varit den ringa tillgången på mottagare bland radiopubliken. Ett skäl till att utvecklingen på mottagarsidan i vart fall tidigare gått förhållandevis långsamt torde kunna härledas till de höga känslighetskrav för DAB-mottagare som förutsatts i ETSI-specifikationerna och som DAB-näten konstruerats utifrån. Att producera DAB-mottagare enligt ETSI-specifikationerna har i vart fall inledningsvis inneburit höga tillverkningskostnader och därmed dyra DAB-mottagare. Kombinerat med begränsat ut- byggda DAB-nät och ett förhållandevis ringa programutbud kan detta i sin tur antas ha bidragit till att tillverkningsindustrin förhållit sig avvaktande till att starta tillverkning av DAB-mottagare i någon större omfattning. Det har förekommit att tillverkare producerat DAB-mottagare som inte uppfyller ETSI-specifikationerna. har angett att mätningar på mottagare, också senare tillverkade mottagare, visat att mottagarnas känslighet i medeltal legat under specificerat värde. Användare som brukar sådana DAB-mottagare kan alltså råka ut för att befinna sig i ett täckningsområde utan att kunna ta emot DAB-signalerna. Beträffande DAB-radions spridning hade det ännu inte utvecklats någon massmarknad för DAB-mottagare. Flera större hemelektroniktillverkare har visserligen DAB-mottagare i sina sorti- ment, men mottagarna har vanligtvis varit stationära och de har betingat ett högre pris än vanliga FM-mottagare. har flera hemelektroniktillverkare främst i börjat bredda sitt sortiment av DAB-mottagare, både stationära och portabla. Priserna har också sjunkit till en nivå som är mera rimlig för vanliga konsumenter. Ett exempel på ett sådant elektronikföretag är det brittiska företaget , vars portabla DAB-radiomottagare var den första DAB- mottagaren på marknaden under £ 100. På grund av att PURE Digital tillverkade EVOKE-1 som en budgetmottagare utrustades mottagaren bara med en högtalare och mottagaren fungerar endast Som en vidareutveckling av EVOKE-1 har PURE Digital därför lanserat EVOKE-2. Denna senare mottagare har ut- rustats med dubbla högtalare, är anpassad för batteridrift samt har en inbyggd vanlig analog radiomottagare. En ny portabel mottagare från PURE lanserades . Mottagaren har modellbeteck- ningen PURE Pocket DAB 1000. Priserna för EVOKE-2 och Pure Pocket DAB 1000 var i stort sett desamma som när mottagarna lanserades, dvs. ca £ 160 och £ 170. Utöver nämnda mottagare har PURE i sitt sortiment ytterligare en handfull portabla och stationära mottagare. presenterade den brittiska radiotillverkaren en produktserie av fyra nya DAB-mottagare, 1, 2, 3 och 4. Samtliga mottagare är portabla. Den mest avancerade, Gemini 1, har en återspolningsfunktion som innebär att lyssnaren kan gå tillbaka och lyssna om det senaste avsnittet i ett pågående program. Detta har gjorts möjligt genom en funktion i mottagaren som automatisk spelar in programmet på mottagarens inbyggda minne. Gemini 1 är vidare den första DAB-radio som möjliggör digital inspelning av radiosändningarna, endera på det inbyggda minnes- kortet eller på ett externt minneskort. Samtliga Gemini-mottagare fungerar med batteridrift och de tre största modellerna kan även anslutas för nätdrift. Riktpriset för Gemini 1 låg vid lanseringen på £ 200 och för de övriga mottagarna låg riktpriset på mellan £ 130– 160. Bland andra tillverkare av DAB-mottagare kan också nämnas , Bush, och Audio. Samtliga dessa företag har flera DAB-modeller i sina sortiment. Priserna för mottagarna har legat på i stort sett samma nivå som när mottagarna lanserades. I tillhandahåller Hi-Fi Klubben bl.a. PURE EVOKE-1, PURE EVOKE-2 och PURE Pocket DAB. Priserna för de DAB- mottagare erbjuder låg /2004 på mellan –. kommer tre nya digitalradiomottagare från Sangean att distribueras i . Eftersom DAB är en öppen standard behöver tillverkarna inte betala någon särskild licensavgift för att tillverka själva DAB-mot- tagarna. Inom Eureka 147 DAB har det också fastställs en särskild standard för DAB-mottagarna. Detta innebär stora fördelar efter- som standardiserade mottagare kan användas för att lyssna på DAB- sändningar, oavsett i vilket land sändningarna bedrivs. De mottagare som t.ex. är avsedda för den brittiska marknaden och som är till- verkade enligt DAB-standarden skall alltså fungera också i . Beträffande marknaden för digitala bilradiomottagare har de flesta tillverkare särskilda DAB-boxar för anslutning till sina analoga bilradioapparater. Flera bilradiotillverkare har också börjat lansera bilradioapparater med in- byggda DAB-mottagare. Blaupunkt lanserade den första heldigitala bilradion, Woodstock DAB 52. Härefter har Blaupunkt lanserat ytterligare en modell, Woodstock DAB 53. Modellerna bygger på ett av Blaupunkt egenutvecklat DAB-chip. Utöver mottagare för både DAB och analog radio är Woodstock DAB 53 utrustad med CD-spelare och MP3 dekoder samt en kortläsare för s.k. multimedia- kort (MMC). Multimediakort används som lagringsmedium för t.ex. musikfiler. Korten som används är kompatibla med vissa bärbara MP3 spelare samt ett flertal mobiltelefoner och handdatorer. En funktion som tillkommit i den nya modellen är autosound (). Denna anpassar ljudnivån efter bilens hastighet varvid den optimala ljudkvaliteten tillförsäkras oavsett hastighet och omgivande stör- ningar. Enligt uppgift från Blaupunkt uppgår riktpriset för Woodstock DAB 53 till inkl. mervärdesskatt. Modellerna kan köpas i genom Blaupunkts återförsäljare. Även har utvecklat en bilradio som kan ta emot både DAB och FM sänd- ningar. Modellen heter och den är ut- med CD-spelare. Som nämnts i delbetänkandet (SOU 2002:38 s. 128 f.) har det svenska företaget utvecklat en handhållen apparat som bl.a. möjliggör mottagning av digital radio. Rätten till nämnda apparat övertogs av , vars affärsidé är att tillhandahålla lösningar för mobila interaktiva tjänster genom att kombinera digitala rundradiosändningar med digitala mobiltelefonisystem. Apparaten används som tillbehör till HP:s handdatorer, iPAQ-serien, och innehåller utöver en DAB- mottagare en mobiltelefon för GSM och GPRS-teknik. Med hjälp av apparaten kan handdatorn användas för t.ex. internetliknande tjänster utsända via DAB och den möjliggör att mobiltelefonen an- vänds som en s.k. uppkanal. Apparaten fanns inte tillgänglig på marknaden och det var oklart när en serieproduktion av mottagaren skulle kunna inledas. I har utvecklingen bland återförsäljare av hemelektronik att saluföra och lagerhålla DAB-mottagare ute i affärerna gått mycket långsammare jämfört med och . Utbudet av olika modeller av DAB-mottagare har varit litet och de större hem- elektronikkedjorna har inte lagerhållit några DAB-mottagare i sina affärer. Det har också funnits exempel på elektroniktillverkare som minskat sitt sortiment av DAB-mottagare för den svenska markna- den i avvaktan på att efterfrågan på DAB-mottagare ökar. En möjlighet för svenska konsumenter att köpa DAB-mottagare har därför varit att beställa mottagarna via Internet. Nordini, den nordiska samarbetsorganisationen bestående av public service företagen i de nordiska länderna, presenterade uppdaterade uppgifter om antalet sålda digitala radiomottagare i ett antal länder i . Enligt Nordini hade det sålts flest mot- tagare i , cirka 175 000 stycken. (Ungefär motsvarande siffra har redovisats också av och European Radiocommunications Office, som båda uppgett att det sålts cirka 200 000 DAB-mottagare i , se avsnitt 3.8.5) Enligt DRDB hade det vidare sålts cirka 100 000 DAB-mottagare i . Nordini har uppgett att det i hade sålts mellan 50 000–80 000 mottagare. Beträffande de nordiska länderna uppger Nordini att det hade sålts totalt cirka 8 000 digitala radiomottagare, varav cirka 5 000 i , cirka 2 000 stycken i , cirka 1 000 stycken i samt färre än 100 stycken i . I , där DAB-sändningarna täcker i princip hela be- folkningen (), uppger Nordini att det hade sålts cirka 2 000 mottagare. I , respektive hade det sålts färre än 1 000 stycken digitala radiomottagare. Enligt uppgift från DRDB var det i möjligt att köpa DAB-mottagare i 6 000 olika försäljningsställen. Vidare fanns det cirka 45 olika produkter från totalt 26 olika till- verkare att välja mellan. DRDB räknar med att det kommer ut ytter- ligare fem–sex nya modeller av DAB-mottagare på marknaden innan utgången av . aviserade att de planerar att introducera sin första mobila digitala mottagare . med- delade att de avser att delta aktivt i utveckling av såväl DAB som DRM-plattformarna. I sammanhanget kan nämnas att planerar att lansera digital-TV-mottagare i sina mobiltelefoner och handdatorer . 3.6Strålning, energiförbrukning, m.m. Strålning har alltid varit en del av människans miljö. En av våra vik- tigaste strålkällor är solen. Strålning delas in i ickejoniserande strålning och joniserande strålning. Ickejoniserande strålning delas i sin tur in i optisk strålning (bl.a. ljus eller värmestrålning från el-element), radiofrekvent strålning samt stationära fält med låga och medelhöga frekvenser (t.ex. jordmagnetiska fält, fält runt kraftledningar och elektriska apparater). Radiovågor gör det möjligt att överföra information utan att dra ledningar eller gräva ner en kabel. Strålning från radio- och TV- sändare, basstationer och mobiltelefoner är radiovågor som utgörs av elektriska och magnetiska fält. Fälten breder ut sig med ljusets hastighet i luft. De fortplantar sig som vågor som kan vara olika långa och därmed svänga olika fort, dvs. ha olika våglängd och frekvens. Frekvens anger antalet svängningar . (Hz) är en svängning . Den radiofrekventa strålningen delas in i mikrovågor, radiovågor och lågfrekventa elektromagnetiska fält. Större delen av dessa typer av strålning är liksom ultraljud skapade på konstgjord väg. Med radiofrekvent strålning avses elektromagnetiska svängningar från 9 kHz () till 3 THz (). Olika användningsområden använder olika frekvenser för att de skilda apparaterna inte ska störa varandra. Valet av frekvens bestäms genom internationella avtal. Olika typer av sändare sänder också med olika effekt, vilket påverkar deras räckvidd. Den del av spektra som avvänds för mobil kommunikation och rundradio indelas i LF (upp till ), VHF (upp till ) och UHF (upp till 3 GHz). Mobiltelefonsystemen använder UHF-banden (NMT vid , GSM i 900 och och UMTS vid 26 GHz). Nuvarande DAB-sändningar ligger i VHF-bandet () men sändningsutrymme finns också högre upp i UHF-bandet, vid 1,4 GHz. Energiinnehållet i det elektromagnetiska fältet ökar med frekven- sen, dvs. vid låga frekvenser, som finns i jordmagnetiska fält eller radiovågor, är energiinnehållet lägre än i röntgen och vid strålning från radioaktivt sönderfall med s.k. gammastrålning. De senare tillhör gruppen joniserande strålning. Ickejoniserande strålning är elektromagnetisk strålning som inte förmår slå sönder atomer eller molekyler. Därmed bildas inga joner, vilket inte hindrar att den kan orsaka andra förändringar och skador hos det som bestrålas. Joniserande strålning har mycket högt energi- innehåll och kan slå loss elektroner ur atomer eller molekyler och på så sätt bilda joner. I människokroppen kan den också orsaka skador i till exempel arvsmassan i kroppens celler vilket kan leda till cancer. 3.6.2Energiförbrukning för DAB jämfört med FM Den årliga energiförbrukningen för ett DAB-nät som sänder 6–10 rikstäckande program (beroende på allokering av bandbredd) befolkningstäckning beräknas till ca 5–6 GWh. De fyra riks- täckande FM-kanalerna (P1-P4) förbrukar 22–23 GWh . Uppgifterna, som har tagits fram av , baseras på ett lika stort antal sändningstimmar för DAB som P4 (det FM-nät som sänder flest antal timmar ) samt energiförbrukning enligt drift- statistik för ett DAB-nät utbyggt till . Jämförelsen har därefter gjorts med motsvarande energiförbrukning för de rikstäckande FM- näten, P1-P4. Samtliga nät i jämförelsen täcker i stort sett lika stor del av befolkningen. Ett rikstäckande DAB-nät förbrukar således av den totala förbrukningen av dagens FM-nät (P1-P4). Skillnaden i årlig besparing är ca 16–17 GWh. Enligt schabloner är denna besparing (skillnad i energiförbrukning) jämförbar med den årliga energiförbrukningen för 8 500 lägenheter (3 rok) eller 3 400 villor utan elvärme eller 845 villor med elvärme. Det bör också noteras att man i ett DAB-nät normalt har möjlig- het att sända 6–10 rikstäckande program beroende på hur stor band- bredd man vill allokera till varje program. Detta utan att energiför- brukningen ökar. Strålskyddet i är huvudsakligen baserat på Strålskyddslagen. Lagen är en ramlag som inte ger några detaljer om hur strålskyddet skall bedrivas från tekniks synpunkt. Regeringen har gett () i befogenheter att i sin författningssamling fylla ramlagen med tekniska föreskrifter. Författningssamlingen om- fattar ett 50-tal föreskrifter för olika verksamheter och produkter som genererar strålning. Inom EU har det antagits ett strålskydds- direktiv och ett direktiv om medicinsk bestrålning. För verksamhet med ickejoniserande strålning krävs tillstånd bara i den mån SSI särskilt föreskriver om detta. För elektromagnetiska fält finns internationellt rekommenderade gräns- och riktvärden som bygger på resultat från forskning som har bedrivits . Människor skall inte utsättas för fält som överstiger dessa nivåer. Elektromagnetiska fält måste mätas på olika sätt, eftersom fälten både består av elektriska och magne- tiska fält. Styrkan på de elektriska fälten anges i enheten V/m (volt per meter). Styrkan på de magnetiska fälten anges i A/m (ampere per meter). Radiovågornas intensitet brukar också mätas, dvs. den energi som transporteras genom en yta på en kvadratmeter. Inten- siteten anges i W/m2 (watt per kvadratmeter). För radiosändare brukar man ange den energi som kroppen tar upp från de radiovågor som utsänds, det s.k. SAR-värdet. För alla dessa storheter finns särskilda referensvärden vid olika frekvenser. Strålningsintensiteten avtar proportionellt med kvadraten på avståndet, dvs. den minskar avsevärt även vid kortare förflyttning från strålkällan. Den internationella strålskyddskommitteén för ickejoniserande strålning, , granskade all forskning om biologiska effekter av elektromagnetiska fält. På grundval av ICNIRP:s riktlinjer gav EU ut sina rekommendationer . Dessa rekommendatio- ner för allmänhetens exponering har införts i som allmänna råd från (). SSI gör vissa mätningar, men inga generella kontrollmätningar för att kontrollera efterlevna- den, det är alldeles för resurskrävande. När radiovågor träffar kroppen, kommer en del att reflekteras och en del att tränga in i kroppen. Inne i kroppen omvandlas radiovågor- nas energi till värme. Uppvärmningseffekt åstadkoms av molekylär resonans i vävnader vid exponeringen av radiovågor, och den mäts som effekt i förhållande till massa, dvs. Watt per kilogram. Forskarna har funnit att hälsoeffekter kan uppträda om radiovågorna uppvärmer kroppen mer än 1 grad . Om en person utsätts för sådan påverkan , kan det leda till övergående störningar, som till exempel sänkt prestationsförmåga. Kroppsdelar med lägre blodcirkulation kan också vara särskilt känsliga. Vid djurförsök, där radiovågor orsakat sådan kraftig uppvärmning, har man sett be- teendeförändringar och störningar i olika kroppsfunktioner hos djuren, till exempel i hjärtat och i centrala nervsystemet. Forskarna är överens om dessa samband. Gränsvärdet har därför utformats så att dessa skadliga hälsoeffekter undviks med stor säkerhetsmarginal. Enstaka forskningsresultat har visat på ett samband mellan strål- ningen från mobiltelefonmaster och vissa biologiska effekter, men några biologiska effekter som medför skadliga effekter har trots omfattande forskning inte kunnat påvisas. SSI och följer noggrant forskningsläget. Försiktighetsprincipen innebär huvudsakligen att vid misstanke om risker i samband med en verksamhet, får bristen på kunskap inte hindra att åtgärder vidtas. Enligt (2 kap. 3 §) skall en verksamhetsutövare iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten eller åtgärden medför skada eller olägenhet på människors hälsa eller miljön. Dessa försiktighetsmått skall vidtas så snart det finns skäl att anta att en verksamhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. El-känsliga lider ofta av hudbesvär i form av värmekänsla, sveda, klåda m.m. och i mer allvarliga fall även andra symptom såsom trött- het, huvudvärk, hjärtklappning, svettningar och magbesvär. Sådana symptom är vanliga i den svenska befolkningen och kan ha många orsaker, men den el-känslige ser ett klart samband mellan sympto- men och närhet till olika former av elektrisk utrustning eller ibland exponering för solljus. Man har dock inte lyckats framkalla symptomen i provokationsförsök där den elkänslige inte känt till när experimentellt framkallade elektriska och magnetiska fält varit påslagna. För att få veta mer om orsakerna till de elkänsligas symptom behövs bl.a. ytterligare forskning och utvärdering av behandlings- metoder. Det är också mycket viktigt att de elkänsliga får en förut- sättningslös utredning inom hälso- och sjukvården på basis av symptomen. SR bedrev sina DAB-sändningar i det nationella DAB-nätet med en reducerad befolkningstäckning på , se avsnitt 1.6.1. fortsatte SR att sända SR och . SR Sisuradio är en finskspråkig kanal med nyheter, aktualiteter, kultur, musik, barn- och ungdomsprogram på finska och tornedalsfinska. Kanalen startade sina digitala sändningar och sändningarna har kontinuerligt ökat med såväl fler sändningstimmar som olika plattformar för sänd- ningar. SR Sisuradio sänder numera från tidig morgon till sen kväll och sändningarna distribueras via ett flertal platt- formar såsom DAB, Internet, FM, samt kabel-TV. , som samsänds med de analoga utsändningarna, är en internationell och mångkulturell kanal med egenproducerade program på 19 språk, inklusive nyheter och aktualiteter utifrån ett svenskt perspektiv. återutsänder också aktualitetsprogram från bland annat BBC, NPR (), Radio , Channel , Radio och Deutschlandfunk. Vidare sändes kanalen SR P3 , som vänder sig till en yngre publik och erbjuder bl.a. hits och nyheter för unga. Kanalen är knuten till en mötesplats på Internet där lyssnarna kan träffa kamrater, chatta, tävla och diskutera medan de lyssnar. SR c är ett ljudmagasin som ger ut ett nytt temanummer var- annan månad, i digitalradion och på Internet. Kanalen kan beskrivas som en kulturtidskrift i etern och den hade sju utgivningar . Utbudet repriserades ett antal gånger i digitalradion och på Internet och det har också varit sökbart i efterhand på nätet. Varje utgivning bestod av kulturradio kring olika teman med kompletterande utbud på . startade SR den nya kanalen SR Klassiskt. Kanalen är en klassisk melodiradio och den skall innehålla en mycket bred blandning av klassisk musik. 2002 SR X (tidigare SR Mer) som vänder sig till lyssnare som gillar pop och rock. beslutade SR att ge digitalradioutbudet en helt egen prägel. trappades de digitala sändningarna av P1-P4-sändningarna ned som de kanaler som bara sänder digitalt fick ökad sändningstid. Syftet med SR:s digitala strategi är att det digitala utbudet skall vara kompletterande till utbudet i de analoga kanalerna och locka publik till digitalradions sändningar. Att utbudet i digitalradion skall vara kompletterande innebär enligt SR att de digitala kanalerna skall täcka in nya publikgrupper och program- områden som SR inte kan nå via FM-kanalerna. SR har sänt följande digitala kanaler. P6 Interna- tional, P7 , SR Klassiskt, SR X, P3 , SR c, SR och P1 Plus. De två sistnämnda kanalerna inledde provsändningar . I P1 Plus sänds bl.a. nyhetsfördjupningar och kultur- inslag från P1 och andra SR-kanaler men även direktsända press- konferenser samt kulturupplevelser i form av teater, uppläsningar och följetonger. SR är en mångkulturell kanal som skall passa alla oavsett etnisk bakgrund. Kanalen sänder populärmusik från hela världen. Utöver nämnda kanaler har SR även sänt vissa specialprogram i en evenemangskanal. SR har dessutom bedrivit försökssändningar med multikanalsljud inom ramen för digital-TV-plattformarna, se ovan under avsnitt 3.3.7. Vid årskiftet 2003/2004 bestod SR:s utbud i av följande program. SR Klassiskt, SR P3 , SR Sisuradio, SR X, SR c, SR , P1, P4 och SR Inter- national. SR sände även en datatjänst SR +, i DAB-nätet. skall SR börja sända en ny kanal som gått under arbetsnamnet SR Favorit. Basen för kanalen är . SR Favorit kommer att sända underhållningsprogram och samhälls- debatter från förr samt guldkornen bland uppläsningar och radio- teaterns produktion. I första hand skall SR Favorit vara en kanal för talad radio. 3.7.2SR:s utvecklingsprojekt för DAB-radion SR har uppgett att det utsändningssystem för DAB som bolaget använt är en provisorisk lösning med begränsad funktiona- litet.