sou · GSB397 · 2005-01-01 00:00:00 — Forskning, utvecklings- arbete och utvärdering av lärande och undervisning i matematik har varit omfattande, men resultaten har bara i begränsad omfattning nått klassrummen. Det finns behov av att utmana traditioner, utveckla undervisningens innehåll och visa på angreppssätt för att förändra attityder, stimulera utveckling och öka intresset för matematiken. Både matematikdidaktisk forskning och goda exempel från lärares beprövade erfarenheter från förskola, skola, vuxenutbild- ning och högskola bör tas till vara, t.ex. möjligheter att på ett spännande sätt lära sig matematik och befästa viktiga begrepp och färdigheter. För få sökande till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar Satsningar har gjorts i syfte att öka unga människors intresse för naturvetenskap och teknik. Antalet högskole- studerande inom området har också ökat kraftigt senare hälft. kvarstår dock problemet att alltför få elever väljer matematikintensiva utbildningsvägar både i gymnasie- skolan och inom den högre utbildningen samt att vissa grupper är underrepresenterade. Universitet och högskolor har svårigheter att få tillräckligt många sökande till vissa naturvetenskapliga och tekniska utbild- ningar. Tillskottet på arbetsmarknaden av människor med denna utbildningsbakgrund är för litet. Inte minst bristen på sökande till lärarutbildningar med inriktning mot matematik, naturvetenskap och teknik är oroande. En ökad antagning till naturvetenskapliga och tekniska studier är också ett av delmålen i överenskommelsen mellan EU:s utbild- ningsministrar (2002/C 58/01) för att utveckla EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Tillgången på utbildade lärare i matematik behöver öka såväl nu som . Undersökningar visar att lärarkompetensen är den enskilda faktor som har störst betydelse för elevernas resultat. För att skapa den goda inlärningsmiljö som är nödvändig för att stimulera elevernas lärande, måste läraren både ha genuina kunskaper och stort intresse för ämnet. Skolan är därför i behov av att fler matematikintresserade väljer att utbilda sig till matematiklärare. Rapporten tid för matematik från Nationellt NCM) pekar bl.a. på behovet av didaktisk kompetensutveckling för lärare i samtliga skolformer. Undervisningen i matematik styrs, kanske mer än i något annat ämne, av lärobokens innehåll och uppläggning. För att skapa samklang mellan forskning för lärande och undervisning i matematik, kursplaner och läromedel, kan det därför finnas behov av en översyn av tillgängliga läromedel och en analys av behovet av mer utvecklande läromedel. Särskilt intressant är användningen av IT för att stimulera lärandet, t.ex. genom dataprogram där innehåll och sammanhang kan stimulera och väcka intresse. Debatten om skolsystemens resultat fokuseras oftast på övergång- arna mellan de olika skolformerna. Otillfredsställande kunskaper i matematik tillskrivs ofta brister i utbildningen på lägre nivåer. Det finns behov av att skapa en helhetssyn inom varje skolform och över skolformsgränserna, där varje del tar sitt ansvar för att undervisningen anpassas efter individens förutsättningar och behov. Det innebär bl.a. en diskussion och ett samarbete om vilka delar av ämnet som skall vara obligatoriska i olika skolformer och som är nödvändiga för olika fortsatta studier. Det finns således behov av att utveckla samarbetsformer för erfarenhetsutbyte och diskussioner mellan lärargrupper på olika nivåer i utbildnings- systemet. Regeringen pekar i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) på vikten av ett sådant samarbete för en breddad rekrytering till högskolan. En delegation skall utarbeta en handlingsplan med förslag till åtgärder för att förändra attityder till och öka intresset för matematikämnet samt utveckla matematikundervisningen. Handlingsplanen skall omfatta förskola, skola, vuxenutbildning, högskola och folkbildning. Delegationen skall analysera den nuvarande situationen för matematikundervisningen i och bl.a. bedöma behovet av att förändra nuvarande kursplaner och andra styrdokument. Handlingsplanen skall även syfta till att öka intresset för fortsatta studier inom områden som matematik, naturvetenskap och teknik. Alla elever skall få möjlighet att tillägna sig de matematikkunskaper som behövs för ett aktivt privat-, samhälls- och arbetsliv samt känna trygghet och förtrogenhet med dessa kunskaper. Handlingsplanen skall vara så utformad att det tydligt framgår vem som bör ansvara för genomförande och uppföljning: skol- huvudmännen, , Myndigheten för skolutveckling, universitet och högskolor samt . Delegationen skall i första hand utgå från det utrednings- och rapportmaterial som redan finns och bara om det finns särskilda behov genomföra egna undersökningar för att komplettera befintligt material. Delegationen skall vidare studera framgångsrika insatser av liknande natur i andra länder. Delegationen skall bedriva sitt arbete med stor öppenhet och stimulera till diskussion om matematikämnets roll och utveckling i skolan. Inte minst viktigt är att ta till vara synpunkter och idéer från eleverna själva. Delegationen har möjlighet att på eget initiativ stimulera utvecklingsarbeten genom att t.ex. ordna seminarier, ge spridning åt intressanta utvecklingsarbeten och forskningsresultat men också lämna förslag om stöd till särskilt intressanta utvecklingsprojekt. Delegationen skall samråda med berörda myndigheter och organisationer, däribland universitet och högskolor, , lärarnas och skolledarnas fackliga organisa- tioner, elevernas intresseorganisationer samt Nationellt NCM). Delegationen skall redovisa kostnadsberäkningar och finansie- ring inom utgiftsområdet av de förslag till åtgärder som eventuellt kommer att föreslås. Uppdraget skall redovisas till regeringen . (U 2003:02) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande (dir. 2003:8) tillkallade chefen för en delegation med uppdraget att utarbeta en handlingsplan med förslag till åtgärder för att förändra attityder till och öka intresset för matematikämnet samt utveckla matematikundervisningen. Uppdraget skall enligt direktiven redovisas . Utredningstiden förlängs, vilket innebär att delegationen skall redovisa sitt uppdrag . Förskola–skolår 2 , (ordf.), , , , , , , ter Vehn, . , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , . Skolår 1–8 , (ordf.), , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , . Skolår 7–12 , (ordf.), , , Hans Heikne, , , , , , , , , . , , , , , , , . , (ordf.), Tom , , , , , , , , , , , , , , , . , , Per , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , . (ordf.), , , , , , , , , . , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , (ordf.), , , , , , , , , , , , , , . , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , de , , , , , , , , , . Arbetsliv/samhälle/ bildning/demokrati Bo Göranzon, (ordf.), , , Lennerstad, , , , , Deltagarna i arbetsgruppens workshops i : Tema Arbetsliv: , , , , , , , , , Maerker, , , , Tema Samhälle: , , Reza Hatami, , , , , , , , , , , , . Tema Demokrati: , , , , , , , Pi Högdahl, , , , , Dohyo Sol, . Tema Bildning: , , , Bo Göranzon, , , , , , , , , , . Regionala konferenser, hearingar och samråd Delegationen har anordnat följande regionala konferenser med sammanlagt ca 1 000 deltagare: , Folkets Hus, Delegationen har haft hearingar med bl.a. följande föreningar, grupper och personer: –Deltagare vid i , januari, 2004 –Deltagare vid Matematikbiennetten i , –Deltagare vid Sveriges matematiklärarförenings sommarkurser, 2003 och 2004 –Regionala utvecklingscentra, RUC och rektorsutbildningen, –Sameskolans matematiklärare och ledning –Seniorträff med särskilt urval av personer med lång erfarenhet av nationellt utvecklingsarbete i matematik inom uppdraget –Svenska kommittén för matematikutbildning, SKM –Svenska matematikersamfundet, SMS –Utbildningsinspektörer i kvalitetsgranskning: Lusten att lära – med fokus på matematik – , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , de , , , , , , , , , , , , , , , . Delegationen har haft samråd med följande myndigheter och organisationer: , Forskningsberedningen, Forskarutbild- ningsutredningen, , , , , Myndigheten för skolutveck- ling, Nationellt centrum för matematikutbildning, och Skola, inom , , , , , Tillträdes- utredningen, . 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital- TV. 40.Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. 42.Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. 43.Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 44.Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. 45.Nationaldagen – ny helgdag. 46.Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. 47.Näringslivet och förtroendet. 48.Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag. 49.Engagemang, mångfald och integra tion. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. 50.Skolans ansvar för kränkningar av elever. 51.Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. 52.Samhällets behov av betaltjänster. 53.Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. – organisation för strategi och genomförande. 55.Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. 56.E-tjänster för alla. 57.Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. 60.Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. 61.En översyn av Brottsoffer- myndigheten. 62.Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. N. 63.Skatt på väg. 65.En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. 67.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. 70.Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. 71.Sexuell exploatering av barn i . 72.Utsädeskontroll i förändring. 73.Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad. Bilaga 4 till /04. 74.Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv. –i statliga företag –i internationellt samarbete. 76.Godstransporter – noder och länkar i samspel. 77.Snö, mörker och kyla. Inomhusmiljö och energianvändning. 79.Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? Förslag till nationellt utvärderings- program. 80.Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. 81.Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. 82.Sluta strunta i EU –EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. 84.SWENTEC AB – för en nationell kraftsamling på svensk miljöteknik. 85.Genomförande av direktivet om information och samråd. 86.Var går gränsen? 87.Ny reglering för transporter av farligt gods. 88.Tobakskontroll i internationellt perspektiv. 90.Bokpriskommissionens femte del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. Ku. 92.En samlad järnvägslagstiftning. – en partsfråga. Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Nya regler om prospekt m.m. Fi. 96.Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. – intresse, lärande, kompetens. Sluta strunta i EU – EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . Nationaldagen – ny helgdag. Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. Näringslivet och förtroendet. Kategorisering och integration. Om före- ställda identiteter i politik, forskning, media, och vardag. Engagemang, mångfald och integration. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. En översyn av . –i statliga företag –i internationellt samarbete. [75] Allt ljus på storstadspolitikens lokala Förslag till nationellt utvärderings- program. Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. Utlänningslagstiftningen i ett domstols- perspektiv. Från klassificering till urval. En översyn av . Informera om samhällets säkerhet. [25] Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. [58] Snö, mörker och kyla. Ny reglering för transporter av farligt gods. Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. Genetik, integritet och etik. [20] Handikappolitisk samordning – organisation för strategi och genom- förande. Sexuell exploatering av barn i . [71] Hjälpmedel. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. [83] Var går gränsen? Tobakskontroll i internationellt perspektiv. Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [19] Från verksförordning till myndighets- [23] Hyressättning av vissa ändamåls- Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. E-tjänster för alla. [56] Skatt på väg. En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. Migration och integration – om fram- Bilaga 4 till /04. Lönegarantiförsäkring – en partsfråga. [93] PROSPEKT. Nya regler om prospekt m.m. [95] Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Tre vägar till den öppna högskolan. [29] Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Utan timplan – med målen i sikte. Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. [42] Skolans ansvar för kränkningar av elever. Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. [89] Att lyfta matematiken – intresse, lärande, kompetens. Utsädeskontroll i förändring. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nytt regelverk för marksänd digital-TV. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. [90] Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. sanktionssystem och hänsynsregler. Alternativ för prövnings- organisation. Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. Inomhusmiljö och energianvändning. Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. Turistfrämjande för ökad tillväxt. Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. Den könsuppdelade arbetsmarknaden. [43] Samhällets behov av betaltjänster. [52] Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. [62] Godstransporter – noder och länkar i samspel. – för en nationell kraft- samling på svensk miljöteknik. Genomförande av direktivet om informa- tion och samråd. En samlad järnvägslagstiftning.