sou · GSB324d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Detta görs på ett sådant sätt att den skattefria delen av grundtillägget enligt U- ALFA kan beloppsbestämmas i kronor oavsett när den nya lagstiftningen träder i kraft och oavsett vilka beloppsmässiga för- ändringar som gjorts av grundtillägget med hänsyn till prisutveck- lingen fram till dess. Det andra syftet är att ge parterna en klar gräns för grundtilläggets storlek i ett nytt utlandsvillkorsavtal. Utredningen redovisar i kapitel 19 bl.a. konsekvenser i fråga om kostnader för utredningens förslag. I detta avsnitt belyses hur utredningens bedömningar kan påverka grundtilläggets storlek. Detta beror givetvis på vilka förutsättningar som läggs in. Tabeller där grundtillägget utgår med det högsta belopp som enligt utred- ningen kan accepteras som skattefritt i resp. mkg redovisas i detta avsnitt. Utredningen gör inga ytterligare antaganden om innehållet i en avtalsreglering. Det betyder att det samlade privatekonomiska utfallet för en utsänd av ett reformerat utlandsvillkorssystem inte kan avläsas här. De bedömningar utredningen gjort påverkar inte livsmedels- posten och transportposten. De antas vara oförändrade till belopp. förs, i förekommande fall, över till delposten särskilda merkostnader (utredningens benämning för att skilja den från nuvarande speciella merkostnader). I denna delpost förutsätts faktorerna hardship inom grundtillägget resp. varubrist vara oförändrade till belopp. De andra faktorerna läggs in enligt utred- ningens bedömningar i avsnitt 7.11.8. Utredningen gör inget eget antagande om beloppsförändringar i mkg som ligger under den skattemässiga högst-nivån. Självkostnadsavdraget antas vara . Grunddata från UtN avser ersättningar per . 7.3.1Konsekvenser i mkg 1 Speciella merkostnader i nuvarande mkg 1 Utredningen har bedömt att mkg 1 och mkg 2 skall ingå i en ny mkg 4. Detta visas i följande tabeller, där inplaceringen i faktorn avstånd har höftats av utredningen. Faktorn kläder har tagits bort. I faktorn utrustning ersätts löpande slitage till samma belopp som i nuvarande mkg 2. Utredningen antar även i det följande att det finns 6 hushållshjälpsorter (varav 4 p.g.a. hardshipsförhållanden och 2 p.g.a. levnadsmönster i värdlandet) bland de 10 orterna. Särskilda merkostnader i ny mkg 4 Skillnaderna i nettoutfall och gränsen för skattefrihet redovisas i tabellen nedan. hushållshjälp i det nuvarande grund- tillägget är därvid en minuspost liksom nuvarande speciella mer- kostnader medan de ur skattesynpunkt godtagbara särskilda mer- kostnaderna är en pluspost. Det skattefria grundtillägget samt nettoutfallet är justerade med +48 kr för minskat självkostnads- avdrag. Tabellerna för övriga mkg är gjorda på samma sätt. Utfall i ny mkg 4 7.3.2Konsekvenser i mkg 2 Speciella merkostnader i nuvarande mkg 2 Särskilda merkostnader i ny mkg 4 (lika med tabellen i avsnitt 7.2.1) Som visas i tabellen nedan blir dock nettoutfallet olika jämfört med mkg 1. Sänkningarna i delposten hushållshjälp samt i delfaktorerna service, kläder, utrustning och övrigt inom speciella merkostnader är större. Avrundningseffekter finns i skattefritt grundtillägg. Utfall i ny mkg 4 7.3.3Konsekvenser i mkg 3 Samma personalgrupp ingår i mkg 3 även i ett nytt system. Speciella merkostnader i nuvarande mkg 3 Särskilda merkostnader i ny mkg 3 Det torde framgå av tabellen att den slopade rätten till skattefri ersättning för hushållshjälp (utom på vissa orter) har stor betydelse för grundtillägget i mkg 3. Det har även betydelse att delfaktorn kläder utmönstrats och att delfaktorn övrigt begränsats. Skillnader- na i nettoutfall redovisas nedan. Utfall i ny mkg 3 7.3.4Konsekvenser i mkg 4 och mkg 5 I den nya mkg 2 ingår de som är placerade i mkg 4 och 5. Utredningen visar endast förändringarna betr. mkg 4 i särskilda tabeller, men återkommer till utfallet även i nuvarande mkg 5. Speciella merkostnader i nuvarande mkg 4 Särskilda merkostnader i ny mkg 2 I mkg 2 utgår skattefri ersättning för hushållshjälp vilket påverkar utfallet. Effekten av att delfaktorn övrigt beräknas till lika belopp i alla mkg blir allt tydligare. Det har även betydelse att faktorn kläder utmönstrats. Faktorn utrustning tas upp till samma belopp som i nuvarande mkg 4. Utfall i ny mkg 2 7.3.5Konsekvenser i mkg 6 På ambassadörsnivån kan följande förändringar beräknas. Speciella merkostnader i nuvarande mkg 6 Särskilda merkostnader i ny mkg 1 På ambassadörsnivån direktregleras hushållshjälpsposten. Vidare är transportposten reducerad , vilket innebär att delfaktorn övrigt blir mindre än för de övriga merkostnadsgrupperna. I del- faktorn service begränsas den skattefria ersättningen till vad som på orten utges i mkg 4. Detta innebär en betydande begränsning. har stor betydelse att faktorn kläder utmönstrats. I delfaktorn ut- rustning slår begränsningen att faktorn skattefritt högst får mot- svara vad som utgår i mkg 4. Utfall i ny mkg 1 7.3.6Den skattemässiga begränsningen av grundtillägget I nedanstående tabell redovisas den skattefria delen av grundtill- läggen i de olika merkostnadsgrupperna samlat. Enligt de tabeller över konsekvenserna som utredningen ovan redovisat kan begränsningarna av den skattefria delen beräknas till i genomsnitt ungefärligen för nuvarande mkg 1, för mkg 2, för mkg 3, för mkg 4, för mkg 5 och i genomsnitt ca på ambassadörsnivå. Detta genomsnitt torde dock inte vara representativt. Utredningen har valt att ta med ett i sammanhanget stort antal dyrare orter för att tydliggöra effekterna. Ett genomsnitt räknat på grundtilläggen för samtliga stationeringsorter ger enligt utredningen lägre snittsiffror. Utredningen gör bedömningen att ett mer relevant genomsnitt kan beräknas genom att man tar bort orterna , , och ur basen (dock inte beträffande mkg 5, då dessa tjänster ofta ligger i dyrorter). Den genomsnittliga skattemässiga begränsningen av grund- tillägget för de olika merkostnadsgrupperna blir då avrundat i mkg 1, i mkg 2, i mkg 3, i mkg 4, i mkg 5 och i mkg 6. Dessa siffror får antas spegla effekten av begränsningsreglerna på ett mer korrekt sätt. Begränsningsreglerna leder också till en märkbart minskad pro- gressivitet i grundtillägget. Maxbelopp för skattefrihet – Grundtillägg Det kan synas märkligt att grundtilläggen begränsas så att den skattefria delen på vissa lågkostnadsorter kan bli mindre för ut- sända i mkg 1 än i mkg 4. Det beror på de omständigheter som angetts ovan i avsnitt 7.3.5. I detta och de följande avsnitten görs en genomgång av hur grundtillägget är konstruerat och för hur de fyra delposterna räknas fram med utgångspunkt i U-ALFA:s bestämmelse och de närmare tillämpningsföreskrifter som (UtN) beslutat. Utredningen redovisar under de olika delposterna i grundtillägget sina överväganden vad gäller frågor om skattefrihet m.m. samt de bedömningar som utredningen gör i de frågor som regleras genom kollektivavtalet U-ALFA. I U-ALFA anges följande. 3 § 2 st. Grundtillägg erhålls av alla arbetstagare som omfattas av detta avtal. Det består av ersättning för beräknade merkostnader för livsmedel, transporter och hushållshjälp samt speciella merkostnader. Grundtillägget består således av summan av de fyra delposterna. Grundtillägget är, liksom motsvarande tillägg i andra länder, i hög utsträckning uppbyggt på schabloner av olika slag. Syftet med detta är främst att få en betydligt förenklad administrativ hantering som de utsända inte belastas med krav på verifikationer för en mängd olika utgifter i privatlivet. Genom schablonerna får man också – om de är träffsäkra – en bild av hur stora merkost- nader som normalt uppstår på stationeringsorterna och en viss styrningseffekt uppnås genom att de utsända i förväg känner till förutsättningar och gränser för sin konsumtion. Eftersom grundtillägget skall ge gottgörelse för merkostnader som uppkommer under utlandsstationeringen görs självkostnads- avdrag från summan av de fyra delposterna ovan. Självkostnads- avdragen avses motsvara arbetstagarens nödvändiga kostnader för livsmedel och transporter vid en tänkt hemmastationering i . De tre första delposterna ovan baseras i huvudsak på schabloner som i sin tur bygger på undersökningar av kostnadsläget, medan självkostnadsavdragen och posten speciella merkostnader i flera fall räknas fram med hjälp av schabloner, beräknade som procentsatser av den statliga genomsnittslönen och som därmed är knutna till löneutvecklingen i staten. Dessa senare har alltså en svagare kopp- ling till faktiska utgifter. Grundtillägget skall enligt avtalet fastställas med hänsyn till kost- nadsläget på arbetstagarens stationeringsort. Kostnadsläget beräk- nas av arbetsgivaren efter undersökning av levnadskostnaderna på orten s.k. kostnadsundersökning. Undersökningen kan ha formen av totalkostnadsprövning eller kostnadsuppföljning. Närmare be- stämmelser om genomförande av kostnadsundersökningar med- delas av arbetsgivaren. Utlandstilläggen och barntillägget för en viss ort fastställs av UtN genom en s.k. totalkostnadsprövning (TKP) som görs minst eller oftare om det är påkallat. Mellan dessa total- kostnadsprövningar görs varje halvår en s.k. kostnadsuppföljning (KUF) där tilläggen anpassas till de ev. förändringar i kostnadsläget som har skett. KUF görs per och per . Vid TKP används normalt dels två index som tas fram av konsult- företaget () för livsmedels- och transportkostnader, dels andra uppgifter om kostnadsläget på orten som tas fram av utlandsmyndigheterna med hjälp av UtN:s frågeformulär. Vid KUF används i princip samma metoder men på ett förenklat sätt. Merkostnaderna på en och samma ort kan variera över tiden beroende på förändringar i valutakurserna eller förändringar i den allmänna prisnivån, vilket medför att beloppen måste justeras upp eller ned på grund av kostnadsutvecklingen. Denna följs fort- löpande genom KUF. Efter TKP kan ändringar göras också bero- ende på resultatet av den mer grundläggande omprövningen av delposterna. Alla förändringar fastställs av UtN. Det kan noteras att sådana upp- eller nedjusteringar av tilläggen görs även under en pågående stationering, eftersom tilläggen har karaktär av merkostnadsersättningar. Den utsände kan således inte påräkna att det grundtillägg som gällde vid tjänstgöringens början kommer att gälla för utlandsstationeringen. De kostnadsuppföljningar som UtN genomförde per resp. per medförde exempelvis på de flesta orter sänkningar av utlandstilläggen. Fr.o.m. 2003-07-01 flyttades ner från hardshipklass 3 till hardshipklass 2. blev inplacerat i hardshipklass 1, vilket förklarar höjningen av grundtillägget. I följande tabell redovisas de procentuella förändringarna i mkg 3 resp. mkg 4 på några orter. mkg 3, % mkg 4, % mkg 3, % mkg 4, % -10,8 -6,1 -5,2 -0,2 -0,5 -7,5 -6,8 -8,9 -7,3 -10,2 -9,8 -6,6 -6,6 -7,6 -7,1 -8,1 -7,5 Tabellen visar på en rätt genomgående trend i materialet, nämligen att sänkningarna blev större i mkg 3 än i mkg 4. Det är dock för- hastat att därför anta att de procentuella sänkningarna var störst i mkg 1 och lägst i mkg 6. UtN:s underlag i sin helhet visar snarare (även om bilden är splittrad) att sänkningarna ökade från mkg 1 till mkg 4 men åter minskade i mkg 5 och mkg 6. Detta kan bl.a. bero på att hushållshjälpsposten är direktreglerad i mkg 5 och mkg 6. Grundtillägget baseras emellertid på så många ytterligare kom- ponenter att det är svårt att dra bestämda slutsatser om effekterna av kostnadsuppföljningen. I UtN:s underlag inför beslutet redovisades ett antal skäl till förändringarna: Den svenska kronan hade ytterligare stärkts i förhållande till andra valutor – särskilt viktig är dollarkursen – sedan föregående översynstillfälle (). Nya hushållshjälpskostnader och telefonkostnader m.m. hade lagts in i systemet för samtliga stationeringsorter. En kvardröjande effekt från tidigare översynstillfälle var att många index sjunkit sedan årets början utan att valutakurserna synbarligen förändrats. ECA hade vid föregående uppföljning använt valutakurser /och /. Värdet av den beräknade svenska varukorgen hade per 2003-03- 01 sjunkit och bilkostnaderna . Basen i beräkningarna för dessa poster sänktes då för samtliga stationeringsorter. Kostnadsuppföljningar som en metod för att löpande anpassa ersättningar och förmåner är en viktig del i utlandsvillkorssystemet. Det ankommer på parterna att överenskomma om den närmare utformningen. Det är självfallet angeläget med en snabb anpassning av grundtillägget till bl.a. svängningar i valutakurserna. En fråga som parterna därför bör överväga är med vilka tidsintervall som undersökningarna bör göras. Detta är enligt utredningen en fråga även av praktisk natur och det saknas anledning för utredningen att ta någon närmare ställning i det avseendet. Utredningen noterar vidare att grundtillägget är så komplicerat till sin konstruktion att det är svårt att överblicka vilka effekter förändringar av genomsnittslönen, andra index, valutakursänd- ringar osv. Olika faktorer slår åt olika håll (jfr avsnitt 7.6). Utredningen vill slutligen framhålla att användningen av fri- stående konsulter – används det brittiska företaget ment Conditions Abroad (ECA) – för att utföra sådana undersök- ningar bidrar till att öka systemets legitimitet. Varje arbetstagare förs till en av sex merkostnadsgrupper (mkg) med hänsyn till kraven på externa kontakter, representation m.m. i den aktuella funktionen hos utlandsmyndigheten. Placeringen är således befattningsrelaterad. Inplacering beslutas av anställnings- myndigheten. Merkostnadsersättningarna är större ju högre mkg funktionen är placerad i. Detta hänger samman med kravet på större representation och mer utåtriktad verksamhet i högre funk- tioner än i lägre. Det bör noteras att det är verksamhetskravet på representation i tjänsten som således styr ersättningens storlek och inte den individuella tjänstemannens egna kostnader. I avtalet beskrivs placeringen i mkg på följande sätt. 5 § Till grund för beräkning av grundtillägget placeras arbetstagaren med hänsyn till dennes funktion vid utlandsmyndigheten i en av flera merkostnadsgrupper. Bestämmelser om merkostnadsgrupper meddelas av arbetsgivaren. UtN:s föreskrifter om hur inplaceringen av arbetstagarna i mkg skall göras framgår av följande sammanställning. Befattningar (UD och Sida) där direktreglering sker av kostnaderna för hushållshjälp mkg 5 andremän vid ambassaderna i , , , , , och , andremän vid representationerna i , och , andremän (med ansvar för biståndsfrågor) vid ambassa- derna i , och mkg 4 funktioner med omfattande representationsplikt och/eller mycket stor extern kontaktyta samt stort ansvar för officiella besökare från mkg 3 funktioner med relativt stor representationsplikt mkg 2 funktioner med begränsad eller ingen representationsplikt mkg 1 övriga funktioner Inplaceringen i mkg påverkar delposterna transport (reducering i mkg 5 och 6), hushållshjälp och framför allt posten speciella mer- kostnader, som bl.a. avses fånga de merkostnader – utöver de kostnader som ersätts inom utlandsmyndighetens budget – som den utsände har för de representativa uppgifterna. Betydelsen av inplacering i mkg Det kan vara av intresse för förståelsen av systemet att belysa vad inplaceringen i mkg resp. de nämnda posterna kan ha för betydelse. I de följande tabellerna visas hur posterna väger in på tio olika orter. Orterna ligger i olika världsdelar, representerar stora och små arbetsplatser, olika prislägen (med en viss övervikt för s.k. dyrorter) och innehåller en inte obetydlig andel av antalet utsända. I tabellen nedan redovisas grundtillägg, medföljandetillägg och hardshiptillägg (Gr.T, M.T och Hds.T) som utgår i mkg 3 resp. mkg 4 på de tio orterna för att ge en allmän bild av systemet. Utlandstilläggen i mkg 3 resp. 4 Grundtilläggen i mkg 3 och mkg 4 varierar på de angivna orterna. Enligt tabellen motsvarar mkg 3 – av mkg 4 utan att något lättförklarligt mönster framträder. I pengar är den genom- snittliga skillnaden . Även medföljande- och barntilläggen påverkas eftersom de delvis är en funktion av grund- tillägget. Skillnaden i medföljandetillägg är i snitt . Närmare om grundtilläggen i mkg 3 resp. mkg 4 I tabellerna nedan redovisas grundtilläggen i mkg 3 resp. mkg 4 med fördelning på delposterna livsmedel, transport, hus- hållshjälp och speciella merkostnader. Totalen av de ingående beloppen särredovisas före avdrag för självkostnadsavdragen. Del- posternas relativa vikt anges i förhållande till totalen trots att själv- kostnadsavdragen i sig enbart baseras på kostnaderna för livsmedel och transporter vid stationering i . Delposterna verkar i mkg 3 överslagsvis – enligt följande tabell – kunna antas väga in med för delposten livsmedel, för delposten transport, med för hushålls- hjälpsposten och med för speciella merkostnader. Delposternas relativa vikt i mkg 3 Delposterna verkar i mkg 4 överslagsvis – enligt följande tabell – kunna antas väga in med för delposten livsmedel, för delposten transport, med för hushållshjälps- posten och med för speciella merkostnader. Delposternas relativa vikt i mkg 4 Pengamässigt görs ingen differentiering med hänsyn till mkg i del- posterna livsmedel och transport men deras relativa vikter sjunker vardera mellan mkg 3 och mkg 4. Ökningen av hushållshjälpsposten innebär på de flesta orter i pengar en för- dubbling och motsvarar på totalen. I pengar ökar delposten speciella merkostnader med och den motsvarar i mkg 4 av totalen. Enligt utredningens bedömning står det i och för sig i överens- stämmelse med verksamhetens krav att grundtilläggets storlek till vissa delar styrs av omfattningen av representation och annan utåt- riktad verksamhet som ligger i den utsändes funktion. Detta är också ett genomgående synsätt i andra länders utlands- villkorssystem. Spridningen mellan merkostnadsgrupperna som illustrerats i fö- regående avsnitt är delvis uppnådd genom mätning av kostnader i hushållshjälpsposten och därutöver genom schablonberäkningar i faktorn speciella merkostnader. Spridningen i faktorn speciella merkostnader är konstruerad genom multiplikatorer vid en tid- punkt då höga marginalskatter i förening med en platt löne- struktur gav en liten nettolönespridning. Om spridningen är riktig eller lämplig kan enligt utredningens mening inte slås fast genom beräkningar eller på andra objektiva grunder. Däremot indikerar tabellerna ovan att grundtillägget ger en spridning mellan länder som ungefärligen kan antas motsvara skillnaderna i pris- nivåer. En sådan slutsats har också stöd i utredningens intervjuer. Företrädare för både berörda arbetsgivare och arbetstagarnas organisationer har emellertid anfört att antalet merkostnadsgrupper borde kunna minskas. Enligt utredningens mening skulle ett ev. nytt utlandsvillkors- system kunna innehålla fyra merkostnadsgrupper. 2.De funktioner som ligger i nuvarande mkg 5 resp. 4. 3.De funktioner som ligger i nuvarande mkg 3. 4.De funktioner som ligger i nuvarande mkg 2 resp. 1. När det gäller representationens omfattning och betydelse intar enligt utredningens uppfattning beskickningscheferna en klar sär- ställning som bör ha ett starkt genomslag i grundtillägget. Till mkg 2 bör föras tjänstemän i chefs- eller andra funktioner med stor representation och breda kontaktytor. Till mkg 3 bör föras kvali- ficerade handläggare i funktioner med relativt stor representation. Till mkg 1 bör övriga tjänstemän i funktioner med ringa eller ingen representation hänföras. Den ringa representationen i den sist- nämnda gruppen bör markeras i storleken på grundtillägget. Parterna får ta ställning till hur inplacering skall göras av de chargéer och andremän, som har direktreglerad hushållshjälp. En lösning efter dessa linjer skulle enligt utredningen kunna bidra till en ökad tydlighet och en högre kostnadseffektivitet i systemet. När det gäller bedömningen av frågan om skattefrihet anser utredningen att ett i högst fyra merkostnadsgrupper uppdelat grund- tillägg kan accepteras – under förutsättning att uppdelningen görs tydlig och att inplaceringen av tjänstemännen knyter an till verksamhetens krav vad gäller de representativa uppgifterna. Utredningen menar att ett system med fler än fyra mkg öppnar för visst godtycke, t.ex. genom att tjänstemännen inplaceras i för hög grupp i belöningssyfte eller efter omstationering kvarstår i en högre grupp trots att representationskraven i den aktuella funktionen inte motiverar detta. Här kan tilläggas att utländska system ofta med automatik kopplar inplaceringen till tjänstemannens inplacering i viss tjänstegrad eller tariff. Anställningsbegreppet i den svenska staten har relativt vida ramar och ger därför ett bedömnings- utrymme, som i sig är positivt, men som i det här hänseendet skulle kunna medföra risker från ett skatterättsligt perspektiv. 7.7Den statliga genomsnittslönen som omräkningsfaktor Nettolöneutvecklingen som en omräkningsgrund vad gäller vissa faktorer vid beräkning av merkostnader i utlandsvillkorssystemet infördes . Den statliga genomsnittslönen ersatte nettolöneutvecklingen i utlandsvillkorssystemet /91 som en följd av att parterna i de centrala statliga avtalen infört individuella krontalslöner och (och SCB) börjat räkna på statlig genomsnittslön i lönestatistiken. Den statliga löneutvecklingen och prisökningarna följdes åt fram . Effekten av att man i praktiken till viss del räknade upp kostnadsutveckling mot löneutveckling vid beräk- ning av utlandstilläggen var därför till en början ringa. Därefter har, som framgår av diagrammet nedan, genomsnittslönerna – främst på grund av strukturomvandlingen i staten – stigit avsevärt snabbare än priserna. Den statliga genomsnittslönen uppgick till brutto . I diagrammet nedan visas den statliga genomsnittslönens fak- tiska ökning 1990–2002 jämfört med hur konsumentpriserna ökats med hänsyn tagen till konsumentprisindex (KPI). Gapet mellan kurvorna visar att vid slutet av mätperioden resulterar en uppräk- ning av priser/kostnader med hjälp av den statliga genomsnitts- lönens utveckling i ett utfall som ackumulerat är högre än om uppräkningen skulle ha gjorts med hjälp av KPI1. Om lön utvecklades med prisnivån Genomsnittslönen används på flera olika sätt vid beräkning av grundtillägg, medföljandetillägg och indirekt även barntillägg. Vid beräkning av grundtillägget görs s.k. självkostnadsavdrag, dels för kostnader för livsmedel m.m. som uppgår till av genomsnitts- lönen, , dels för kostnader för transporter eller , i bägge fallen . Avdraget, som är lika för alla stationeringsorter och samtliga merkostnadsgrupper, uppgår alltså till lite . Syftet är att med hänsyn till merkost- nadsprincipen beakta normal kostnadsnivå i vid beräk- ningen av grundtillägget. Effekten av en höjning av den statliga genomsnittslönen blir både en höjning av självkostnadsavdragen och en höjning av de 1 Källa: . kostnadsfaktorer som utgör en funktion av den. Det finns nu en inbyggd överkompensation för kostnader som inte är ringa. Enligt utredningen finns en självklar principiell invändning mot att använda genomsnittslönen i staten som en grund för omräkningar. Det kan inte vara rimligt att bygga upp en automatisk värdesäkring av de utsändas schablonberäknade merkostnader genom en kopp- ling till den statliga löneutvecklingen och inte till index för inflations- eller prisutveckling. Oavsett hur detta slår i beräk- ningarna skadas systemets optik och trovärdighet allvarligt. Den statliga genomsnittslönen bör därför ersättas av ett annat index som är knutet till prisutvecklingen, exempelvis konsument- prisindex eller prisbasbeloppet. När ett nytt avtal skall tas fram bör självkostnadsavdraget i grundtillägget kunna anges till och sedan kopplas till ett lämpligt index. Detta förfarande ger lätt- förklarliga beräkningar vid övergången till ett nytt system. I bilaga 6 analyseras effekterna av den statliga genomsnittslönens användning närmare. Utgångspunkten för beräkningarna är kostnaden för den s.k. varu- korg – bestående av 52 olika varor – som tas fram av UtN genom undersökningar av priserna i ett antal livsmedelsbutiker i .