sou · GSB359d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Enligt är det mycket troligt att kvinnors fri- villiga engagemang är ett svar på den situation av behov och sociala nedskärningar som de iakttar och ofta är närmare än männen. Men resultaten tyder inte på att deras engagemang har formen av regelrätt hjälp- och omsorgsarbete i föreningars regi. Det är alltså svårt att tala om ersättning i en konkret bemärkelse. Insatserna har inte ökat . Det frivilliga arbetet kan fungera som en kvinnofälla, men i så fall på ett mer subtilt och mångtydigt sätt. Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv Frivilligt socialt arbete upplevs positivt har funnit att många människor beskriver sitt frivilliga sociala arbete i mycket positiva termer. Det gäller inte minst de som aktivt väljer att engagera sig frivilligt arbete när de pensionerats, som just en ersättning för det tidigare förvärvs- arbetet. Den grupp som har ökat sitt frivilliga arbete är de yngre kvinnliga pensionärerna i åldrarna . Det frivilliga arbetet sker främst inom socialt inriktade organisa- tioner. Här kan man enligt tala om ersättning och om en grupp som kan tänkas ha en reservkapacitet och kanske i större utsträckning kan tänka sig att engagera sig i frivilligt arbete. Det finns ett starkt mönster av kumulativitet, såväl bland kvinnor som bland män. Hennes slutsats är att de som redan är aktiva på olika arenor, genom arbete och genom barn och med tillgång till nätverk etc., i större utsträckning är frivilligt aktiva än övriga. Det gängse mönstret i svenskt föreningsliv är inte att välja frivilligarbete istället för avlönat förvärvsarbete. Hennes avsikt med underlaget har varit att med hjälp av olika tolkningsraster synliggöra kvinnors och mäns engagemang i civil- samhället, med fokus på könsskiljande mönster. De varierande perspektiven får olika mönster och gestaltningar att framträda. Hon menar att resultatet blir en sammansatt och delvis ganska motsägelsefull bild av engagemangets genusordning. Ett viktigt konstaterande som hon gör är att män dominerar inom de insatstyper som ger möjlighet till makt och påverkan. Men hon anser att det ändå inte går att reducera alla de iakttagna mönst- ren till en enkel könshierarki. Engagemanget i civilsamhället har inte heller någon entydig innebörd. Det kan tolkas som uttryck för resurser för makt, inflytande och socialt kapital men också som hjälpgivande i form av ersättning för bortrationaliserade välfärds- tjänster. Hur det skall förstås beror på vilket perspektiv man anlägger, men också i hög grad på vilka delar eller aspekter av engagemanget i civilsamhället som man fokuserar på. Detta betyder att det inte finns något enkelt svar på frågan om omfattande frivilligt arbete i sig är bra eller dåligt, eller om frivilligt arbete är tecken på styr- ka och makt eller underordning och svaghet. Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv 6.5Jämställdhetskrav och redovisning vid statlig bidragsgivning till ideella organisationer Utredaren har tidigare i detta kapitel redovisat mål att jämställdhet skall genomsyra hela samhället. Enligt direktiven skall utredaren undersöka vilka krav avseende jämställdhet som ställs generellt på folkrörelser och föreningar för att de skall få statliga bidrag. Utredaren har i en undersökning studerat och jämfört de statliga krav som ställs för att en ideell organisation skall kunna få bidrag, samt vilken redovisning som sker ur ett jämställdhetsperspektiv. Utredaren har även studerat vilka övriga bedömningar kring jäm- ställdhet som sker vid bidragsgivning av statliga medel till ideella organisationer. Undersökning genomfördes i samband med undersökningen av bidragsfördelningen till ideella organisationer, som redovisas i kapitel 4. Begreppsförklaringar, bortfall m.m. kring undersökningen finns därför redovisade i ovannämnda kapitel. Ut- redaren gav i detta sammanhang också handläggare att genomföra en enkät till alla landsting och regioner. Utöver vad som redovisas i kapitel 4 vad gäller vissa oklarheter i svaren vill utredaren uppmärksamma på att det är skillnad mellan könsfördelning och jämställdhetsperspektiv, vilket ibland har blivit en sammanblandning från de bidragsgivare som har svarat. Jäm- ställdhet är ett begrepp som beskriver relationen mellan kvinnor och män. Könsuppdelad statistik innebär att den statistik som begärs in är uppdelad på kvinnor och män. Utredarens undersökning baseras på fyra frågeställningar kring den statliga bidragsfördelningen. Frågorna har rört medlems- och köns- uppdelad statistik och om det finns krav, bedömningar eller redo- visningar kring jämställdhet i samband med den statliga bidrags- givningen. Frågeställningarna kring medlems- och könsuppdelad statistik har redovisas i ett tidigare kapitel. I detta kapitel redovisas följande två frågeställningar; Finns det något/några jämställdhetskrav i bidraget? I så fall, vilka krav ställs? Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv Sker det någon annan form av bedömning/redovisning för att synliggöra jämställdhetsfrågan i fördelning av bidraget till organisa- tioner? I undersökningen ingår svar från samma 25 bidragsgivare som redovisats i kapitel 4, sammanlagt 66 olika bidragstyper. Där redo- visas också vilka bidragsmottagare som har lämnat ett svar men som inte har svarat på de frågor som undersökningen ställde. Några bidragsgivare har tolkat frågorna som att de inte alls berör det bidrag som de fördelar. 25 bidragsgivare ingår i redovisningen. De fördelar 28 organisa- tionsbidrag, 20 verksamhetsbidrag, 4 uppdragsersättningsbidrag samt 14 projektbidrag. I tabellen nedan redovisas vilken bidragsgivare som handlägger ansökningarna och vilka typer av organisationer som är bidragsmottagare. Medel för anordnande av utbildning för arbetslösa inom ramen för aktivitetsgarantin Försvarsmakten, högkvarteret och , KBM Medel till brottsofferinriktade projekt Organisationer som främjar integration Organisationer som driver konsumentprojekt Bidrag till frivilligorganisationer inom kriminalvårdens område Vissa organisationer, elev- och föräldrarorganisationer m.fl. Verket för näringslivsutveckling, Medel till organisationer som arbetar med entreprenörsfrämjande och eller företagsfrämjande åtgärder Arbetslivsmuseer, Kulturmiljö, kulturmiljövård Partistöd till de politiska förbunden Nationella nätverk inom polisen Enskilda organisationer för biståndsverksamhet Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv inom det sociala området som bedriver ett hälsofrämjande arbete Specialidrottsförbunden (SF) Distriktsförbunden (DF) 6.5.3Bidragsgivare som uppger att krav, redovisning eller bedömning sker utifrån ett jämställdhetsperspektiv Underlaget för utredarens redovisning över jämställdhetsperspek- tivet vid den statliga bidragsgivningen utgörs av bidragsgivarnas svar på frågeställningarna kring krav, redovisningar och bedöm- ningar. I detta avsnitt presenteras bidragstyperna per bidragsgivare och typ av bidragsmottagare. Det sker inte någon närmare presen- tation över vilka enskilda bidragsmottagare som finns inom respek- tive bidragstyp. Det bör dock nämnas att en del organisationer kan finnas redovisade under flera olika bidragstyper beroende på orga- nisationernas inriktning. Nedan redovisas hur bidragsgivarna fördelar bidragstyperna utifrån ett jämställdhetsperspektiv. I det första avsnittet finns de bidragsgivare och bidragstyper som redovisat någon form av jäm- ställdhetsperspektiv vid bidragsgivning. I det efterföljande avsnittet redovisas de bidragsgivare och bidragstyper som svarat nej på fråge- ställningarna kring krav, redovisningar och bedömningar. SOU 2004:59 Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv samma bidragsgivare kan redovisas i båda avsnitten beroende på hur respektive bidragstyp fördelas utifrån jämställdhetsperspek- tivet. I tabellerna redovisas bidragsmottagare samt inriktningen av bidraget. Med bidragets inriktning menas vilken typ av bidrag det är, antalet medlemmar och antalet organisationer som har beviljats bidraget etc. Vidare redovisas bidragets storlek, där beloppet fram- går genom bidragsgivarnas egna redovisningar angående jämställd- het. I tabellerna redovisas också andel kvinnor i de organisationer som får bidrag samt vilka krav om jämställdhet som ställs vid bidragsgivningen. I tabellerna redovisas dessutom vilka bedöm- ningar eller andra redovisningar som sker vid bidragsgivningen. Utredaren är medveten om att redovisningen av det stöd som fördelas inte är fullständig, men ett flertal exempel ges. Efter tabel- len redovisas bidragsgivarnas egna beskrivning av vilka krav, redo- visningar eller bedömningar som sker vid bidragsgivningen av stats- bidrag till ideella organisationer. I slutet av avsnittet redovisas en tabell över de bidragstyper som presenteras i nedan redovisade text. 2003, 2004, Forskare, ideella organisationer och verksamhet i privat eller offentlig regi. Medel finns för forskning, utbildning, information, försöksverksamhet och i vissa fall verksamhetsstöd. – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. I bestämmelser avseende Brottsofferfon- den finns det inte några tydliga jämställdhetskrav. Däremot berör många av de projekt som finansieras av Brottsofferfonden jäm- ställdhet mellan kvinnor och män. Dessa projekt återfinns såväl inom forskningen som i offentlig och privat miljö. De ideella före- ningarna, särskilt kvinnojourer, tjejjourer och incestföreningar arbetar mycket aktivt med att stärka kvinnor och ge dem utbild- ning om vägar till jämställdhet. Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv uppger att syftet med Brottsofferfonden är att bidra till att brottsofferarbetet i vitaliseras och utvecklas. Även en viss jämställdhetsanalys ingår i bidragsbedöm- ningen eftersom många projekt rör mäns brott mot kvinnor, barn och ungdomar. uppger att jämställdhet är ett krav i folkbild- ningsförordningen. I bidragsförordningen anges i 2 § att statens stöd till folkbildningen skall ha till syfte att främja en verksamhet som gör det möjligt för kvinnor och män att påverka sin livs- situation och som skapar engagemang för att delta i samhälls- utvecklingen. Det framgår även att verksamhet, som syftar till att utjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället, skall prioriteras, liksom verksamhet som riktar sig till utbildnings- mässigt, socialt och kulturellt missgynnade personer. I Folkbild- ningsrådets statistik redovisas alltid könsfördelningen. SOU 2004:59 Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv 210 068 medl., 47 org. (153 881 medl.) des ett verksamhetsbidrag 2003 ca 6 842 * Prioriterade områden är insatser för att förebygga och motverka främ- lingsfientlighet och rasism samt Jämställdhet mellan könen. – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. *= ingår inte i undersökningen. uppger att för att en organisation som främjar integration skall få verksamhetsbidrag krävs att verksamheten över- ensstämmer med de prioriterade områden som anges i Integrations- verkets regleringsbrev. Jämställdheten utgör en av dessa priorite- ringar. I de riktlinjer som integrationsverket utfärdar beskrivs kravet att riksförbundet skall arbeta aktivt för ökad självständig- het inom organisationen. förmedlar också projektmedel enligt samma förordning. Vilka områden som projektmedel skall användas inom anges i regleringsbrevet. är jämställdhet en av två eller tre områden där projektmedel kan ansökas. genomförde en utvärdering av ett antal projekt som handlade om jämställdhet. har en utvärdering gjorts av hur ett antal riksorganisationer bildade på etnisk grund arbetar med jämställdhetsfrågor (tidigare refererad i utredningen). Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv SOU 2004:59 80 000 medl., 15 org. I 2 § i förordningen (1982:865) om stödet till kvinnoorganisatio- nernas centrala verksamhet anges att med kvinnoorganisation för- stås organisation som har till främsta uppgift att arbeta för kvin- nans ställning i samhället och aktivt arbetar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Projektbidrag – Lokal idrotts- Specialidrottsförbunden (SF) 67 – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. () uppger att det inte finns något uttalat jämställdhetskrav i reglerna. Stödet betalas ut till RF:s medlemsföreningar för idrottsliga aktiviteter. Typ av idrott eller kön påverkar inte bidraget. RF redovisar att idrottsrörelsen arbetar systematiskt efter en jämställdhetsplan som grundar sig på att Flickor och pojkar, kvinnor och män inom idrotten skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter och de skall dela inflytande och ansvar RF uppger att idrottsrörelsen arbetar för målen i jämställdhets- planen där ett delmål handlar om representation i styrelse och valberedning. Uppgifter finns kring antal förtroendevalda kvinnor och män i styrelser, kommittéer och valberedning. Uppgifterna sammanställs per specialförbunden, SF och år. Riksidrottsförbun- det, RF för även en systematisk dialog med varje distriktidrotts- Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv I samtalen diskuteras jämställdhetsfrågorna som ett av många områden. Internationellt stimulansbidrag kan sökas för planerade sats- ningar inom fem olika områden, varav ett omfattar jämställdhet i ökad representationen i europeiska och/eller internationella orga- nisationer. Projekten avrapporteras till RF när aktiviteterna har genomförts. Kravet att föreningarna skall redovisa flickors och pojkars deltagande i aktiviteterna (infördes ) ger möjlighet att kontinuerligt följa utvecklingen av hur flickor och pojkar får del av lokalt aktivitets- stöd (LOK-stödet). 4 nationella samt 1 nordiskt- baltiskt nätverk inom polisen * Nätverk är enkönade. nätverk skall arbeta för att öka jämställdheten. Detta sker genom att de nationella nätverken hjälper till att starta lokala nätverk, men också genom att de kompetensutvecklar sina medlemmar. Enskilda organisationer, 13 org., – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. För det statsbidrag som Sida fördelar finns ett jämställdhetsmål både i de övergripande utvecklingspolitiska målsättningarna som styr hela utvecklingssamarbetet och i de specifika anvisningar som styr anslagsposten för enskilda organisationer. Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv av både framställningar och årsrapporter från organisationerna är jämställdhet en av de policyfrågor som beaktas, vilket normalt tyd- liggörs i Sidas bedömningspromemorior. 519 000 medl. Organisationer inom det sociala området, (1998:1814) 280 000 **37 av 52 organisationer har svarat. Uppgifterna motsvarar av medlemsstocken. Bland de 37 organisationerna uppvisar flertalet (21) flest kvinnor bland medlemmarna. Några av dessa uppger en kraftig ökning () av kvinnlig övervikt. Endast två (små) organisationer upp- visar manlig övervikt medan 14 organisationer uppger så gott som lika fördelning. ***Av de 61 organisationer är det 38 organisationer som har individuellt medlemskap (således inte paraplyorganisationer samt vissa yrkesorganisationer) Av dessa 38 har 31 redovisat uppgifter om antalet medlemmar. Flertalet organisationer (18) hade en övervikt av kvinnliga medlemmar (några enbart kvinnor) Förhållandet var dock till det motsatta hos de organisationer som verkar inom missbruksområdet, särskilt påfallande är den manliga övervikten inom länkrörelsen. Fem organisationer uppger att andelen män och kvinnor är relativt jämn. Siffrorna över medlemskap är dock osäkra eftersom denna faktor inte har någon avgörande inverkan på storleken av det bidrag som lämnas. fördelar statsbidrag till handikapporganisationer och till organisationer inom det sociala området. När det gäller handikapporganisationerna uppger att det i förord- ningsmotivens 9 § finns följande skrivning: Av redogörelsen till bör framgå fördelningen av män och kvinnor bland medlemmarna, hur könsfördelningen är i de beslu- tande organen på riksplanet samt vilka ansträngningar som har gjorts för att rekrytera medlemmar av utländsk bakgrund. Samtliga 52 handikapporganisationer har lämnat uppgift vad avser styrelseledamöter. Av totalt 489 ledamöter var 276 kvinnor och 213 män. i förhållande till medlemsantalet är männen något över- representerade i styrelserna. Det allmänna intrycket är att styrelse- sammansättningen relativt väl återspeglar fördelningen mellan män och kvinnor bland medlemmarna i de organisationer som lämnat uppgifter. Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv När det gäller organisationerna inom sociala området har Social- styrelsen på eget initiativ tagit in uppgifter när det gäller fördelning mellan kön i styrelserna på riksplanet. För två av de 61 organisa- tioner som beviljats bidrag har otillförlitliga uppgifter lämnats var- för dessa inte finns med i redovisningen. För övriga av de 59 orga- nisationerna uppgår det totala antalet styrelsemedlemmar till 529 personer, varav 253 män och 276 kvinnor. Den sammantagna bedömningen är att styrelserepresentationen i de socialt inriktade organisationerna tämligen väl återspeglar kända könsrollsmönster och korresponderar med organisationernas inriktning och traditio- ner. Manlig respektive kvinnlig övervikt i medlemskåren motsvaras mestadels väl i styrelsens sammansättning – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. För de lokalhållande organisationer som får bidrag genom anges följande återrapporteringskrav: Det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Detta innebär bl.a. en jämn för- delning av makt och inflytande samt lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjlig- heter i arbetet. Statliga kulturinstitutioner och institutioner/organisa- tioner som erhåller statsbidrag har ett särskilt ansvar att verka för att uppnå de uppställda målen inom ovan angivna områden. I detta syfte önskar vi att Ni i slutet av verksamhetsåret redogör för verksamhetens inriktning, omfattning och resultat avseende arbetet med tillgänglig- het, mångkultur och jämställdhet. Det finns dock inte några uppgifter om hur detta följs. Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv SOU 2004:59 – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. har återrapporteringskrav där jämställdhets- frågan ska beaktas. Ungdomsorganisationer, 570 206 66 org., organisationsbidrag, bidrag, ca 40 org. – = har inte redovisat könsuppdelad statistik. Ett av de övergripande målen med statsbidraget till ungdomsorga- nisationernas verksamhet är att främja jämställdhet mellan könen. genomför en prövning av orga- nisationernas verksamhet i förhållande till målen för statsbidraget. Prövningen utgår från bidragsmottagarens egen beskrivning av hur verksamhet bedrivs i förhållande till målen. Dessutom beskriver organisationerna vilka konkreta mål som finns inför den kommande treårsperioden utifrån de övergripande målen för statsbidraget. Dessa konkreta mål får sedan utvärderas av organisationerna själva vid det nästa prövningstillfället. har som återrapporteringskrav i reglerings- brev att redovisa ålder och kön på medlemmar i ungdomsorganisa- tionerna. har gjort skriftliga påpekanden till de ungdomsorganisationer som har redovisat en låg andel kvinnliga ledamöter i den centrala styrelsen i förhållande till antalet kvinnliga medlemmar i den totala medlems- kåren. Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv 6.5.4Redovisning av bidragsgivare som uppger att det inte finns krav, redovisning eller bedömning utifrån ett jämställdhetsperspektiv De bidragsgivare som redovisas nedan har samtliga uppgivit att det inte finns krav, redovisning eller bedömning utifrån ett jämställd- hetsperspektiv vid bidragsgivningen av statliga medel. I tabellen redovisas bidragsgivare och bidragsmottagare. Dess- utom redovisas bidragets storlek som det framgår genom bidrags- givarnas egna redovisningar. Bidragets storlek kan vara hämtat från eller 2004, beroende på hur bidragsgivarna har redovisat. I tabellen redovisas även andelen kvinnor i organisatio- nernas medlemskår. Utbildning för arbetslösa inom ramen för Organisationer som driver konsumentprojekt Organisationer som driver jämställdhetsprojekt Folkhögskolorna, Särskild utbildningsinsats Frivilliga försvarsorganisationer, Organisationsbidrag, Hyresstöd till frivilliga organisationers lokaler på Stödjande verksamhet i , , , Lokal-, etablerings- eller särskilda utbildningsbidrag Verksamhet i form av andlig vård inom sjukvården, utbildningsinstitutioner för teologisk utbildning Distriktsförbunden (DF) Statligt lokalt aktivitetsstöd, Projektbidrag – Unga ledare Projektbidrag- Förbundsutveckling genom 3R metoden Projektbidrag – Ett handslag med idrotten Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv Verket för näringslivsutveckling, organisationer (LSU) utbyte (CIU) arbete som avser ungdomars nyttjan-de Ungdomsorganisationer, överskott AB ***** vårdens område 7 org. Vissa organisationer inom skolutveckling Organisationer som bedriver ett Organisationer som arbetar med –Har inte lämnat uppgift om könsuppdelad statistik. *Bidrag till organisationer är redovisade som organisationsbidrag. **Organisationer som redovisat är Psykologer mot tobak kvinnor, Lärare mot tobak kvinnor, Farmaci mot tobak kvinnor, Läkare mot tobak kvinnor, Tandvård mot tobak kvinnor samt Sjuksköterskor mot tobak kvinnor. ***RF har redovisat att frågorna om könsuppdelad statistik inte är relevant för området. Utöver statsbidraget som i regeringsbeslut uppgick till 454 740 tkr fördelades också medel från överskottet AB om en summa av . ****Utöver statsbidraget fördelas även medel från överskottet AB . Dessa medel fördelas till de centrala organisationerna men ska komma den lokala verksamheten till godo. Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv Försvarsmakten, högkvarteret (FM) uppger att det inte finns några jämställdhetskrav vid fördelningen av organisationsbidrag. Där- emot har lottakårer och (enbart kvinnliga medlemmar) framfört till för- svarsministern att sådan hänsyn borde tas vid fördelningen. Det finns inte heller några direkta jämställdhetskrav kopplade till bidraget i fördelning. Däremot är det enligt kriterierna ett krav att en organisation, som betraktas som frivillig försvarsorganisation enligt Frivilligförordningen (1994:524), skall omfattas av de värderingar som uttrycks i Europakonventio- nen om de mänskliga rättigheterna. redovisar att det inte sker någon annan form av bedömning/redo- visning. Bidrag fördelas på två organisationer helt dominerade av kvinnor. Då flertalet av de övriga organisationerna domineras av män ses det som angeläget att lämna bidrag till kvinnodominerade organisationer. till trossamfund uppger att det finns religiösa krav. De ställer inga krav på jämställdhet vid bidrags- fördelningen. tillämpar inte något jämställdhetsperspektiv i fördelningen av del av förvaltningsanslaget 28:25. Däremot beak- tades jämställdheten vid fördelningen av bidraget till arbetslivs- museernas projekt kring kvinnohistoria vid bidragsgivningen 2003. för internationella adoptionsfrågor () I regleringsbrevet för för internationella adoptions- frågor () begärs en återrapportering om hur gender- perspektivet har integrerats i myndighetens verksamhet. Där kan bl.a. utläsas att det genom de bidragsberättigade organisationerna Jämställdhet i folkrörelser och föreningsliv kom 593 flickor och 415 pojkar till genom adoption . Denna fördelning har varit relativt . 6.6Lokal och regional bidragsgivning ur ett jämställdhetsperspektiv 6.6.1Jämställdhetsarbete i den kommunala verksamheten Jämställdhet, integration och funktionshinder är honnörsord som ofta återkommer i olika dokument, vare sig det handlar om statliga projektbidrag eller formuleringar i kommunala målbeskriv- ningar inom föreningspolitiken. För att få ett underlag att arbeta med genomförde en enkät om kommunernas arbete med vissa idrottsfrågor. Frågan ställdes dels om kommunen hade några specifika mål inom idrott/fritid för något/några av områdena jämställdhet, integration och funktionshindrade, dels om kommunen prioriterade verksamheten/verksamheterna genom extra föreningsstöd.