sou · GSB3134 · 2005-01-01 00:00:00 — Detsamma gäller den som lämnar oriktig uppgift vid fullgörandet av sina skyldighe- ter enligt lagen. Är gärning som avses i första stycket att anse som ringa skall inte dömas till ansvar. Har en gärning enligt första stycket medfört avsevärt men för totalförsvaret eller är den av annan anledning att anse som grov, döms till fängelse lägst och högst . 1 § Beslut enligt denna lag skall gälla om inte något annat bestäms i beslutet. 2 § Beslut enligt 2 kap. 1, 2, 4 och 5 §§ får inte överklagas. 3 § Beslut enligt 3 kap. 1 och 6 §§ överklagas till allmän förvalt- ningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 4 § Beslut av en kommun enligt 3 kap. 5 § andra stycket får överklagas till den lokala värderingsnämnden. beslut i ett sådant ärende får inte överklagas. Den lokala värderingsnämndens beslut i andra fall överklagas hos . beslut får inte överklagas. Denna lag träder i kraft den 4 Förslag till ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 14 § och 8 kap. 23 § sekretesslagen (1980:100) skall ha följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift som rör utlänning, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds av förhållan- det mellan utlänningen och utländsk stat eller myndighet eller or- ganisation av utlänningar. Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess i verk- samhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt med- borgarskap för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller nå- gon närstående till den enskilde lider men. I verksamhet för kon- troll över utlänningar gäller sekretess också för anmälan eller annan utsaga av enskild, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har gjort anmälan eller avgivit utsagan eller någon närstående till honom eller henne utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Beträffande beslut i ärende som avses i detta stycke gäller sekretessen dock endast för uppgifter i skälen. Sekretessen enligt andra stycket gäller även hos myndighet som lämnar biträde i ett ärende eller verksamhet som avses där. Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess hos In- tegrationsverket 1. i ärende om statlig ersättning för kostnader för mottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande som beviljats uppehållstill- stånd och av personer som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till sådana utlänningar och 2. i verksamhet som avser medverkan till bosättning för personer som omfattas av 1, för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men om uppgiften röjs. 1 Senaste lydelse 2004:507. Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess hos To- och i verksamhet som av- ser mottagande och vidarebefordran av upplysningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer som avses i Genèvekon- ventionerna rörande skydd för offren i inter- nationella väpnade konflikter och tilläggsprotokollen till konven- tionerna, för uppgift om enskilds vistelseort, hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den en- skilde lider men. Sekretess gäller, i den mån har godkänt avtal om detta med främmande stat eller mellanfolklig organisation, för uppgifter som avses i första och andra styckena och som en myndighet fått enligt avtalet. Föreskrifterna i 14 kap. 1–3 §§ får i fråga om denna sekretess inte tillämpas i strid med avtalet. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Utan hinder av sekretess en- ligt första eller femte stycket eller enligt 2 kap. 1 eller 2 § får uppgifter som avses i femte stycket lämnas till den natio- nella upplysningsbyrån enligt vad som föreskrivs i 8 kap. 13 § lagen (1994:1720) om civilt för- svar och förordningen (1996:1475) om skyldighet att lämna upplysningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer. Utan hinder av sekretess en- ligt första eller femte stycket eller enligt 2 kap. 1 eller 2 § får uppgifter som avses i femte stycket lämnas till den natio- nella upplysningsbyrån enligt vad som föreskrivs i 7 kap. 2 § lagen (0000:000) om kommu- nernas och landstingens åtgärder för extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap och förordningen (1996:1475) om skyldighet att lämna upplys- ningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer. Sekretess gäller hos kommuner Sekretess gäller hos kommuner och landsting i verksamhet som och landsting i verksamhet som avser förberedelser för ex- ligt lagen (1994:1720) om civilt försvar eller planering enligt för- och höjd beredskap enligt lagen (1978:262), och landstingens åtgärder för ex- 1. enskilds affärs- eller drift- förhållanden, uppfinningar eller och höjd beredskap eller pla- forskningsresultat, om det antas att den enskilde lider ska- (1978:262), för uppgift om da om uppgiften röjs, 1. enskilds affärs- eller drift- förhållanden, uppfinningar eller personliga förhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse antas att den enskilde lider ska- da om uppgiften röjs, den som är föremål för verk- personliga förhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse den som är föremål för verk- I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft den 2 Senaste lydelse 1995:490. 5Förslag till lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor Härigenom föreskrivs att 8 kap. 2 § och 10 kap. 2 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor skall ha följande lydelse. I syfte att skydda och rädda befolkningen och civil egendom från verkningar av krig skall kommunens organisation för räddningstjänst under höjd be- redskap, utöver vad som i övrigt framgår av denna lag, ansvara för 1.upptäckande, utmärkning och röjning av farliga områden, 2.indikering, sanering och andra åtgärder för skydd mot kärnvapen och kemiska strids- medel, 3.kompletterande åtgärder som är nödvändiga för att verk- samhet enligt denna paragraf skall kunna fullgöras. Personal inom kommunens organisation för räddningstjänst skall delta i åtgärder för första hjälp åt och transport av skadade samt för befolkningsskydd. I syfte att skydda och rädda befolkningen och civil egendom från verkningar av krig skall kommunens organisation för räddningstjänst under höjd be- redskap, utöver vad som i övrigt framgår av denna lag, ansvara för 1.upptäckande, utmärkning och röjning av farliga områden, 2.indikering, sanering och andra åtgärder för skydd mot kärnvapen och kemiska strids- medel, 3.kompletterande åtgärder som är nödvändiga för att verk- samhet enligt denna paragraf skall kunna fullgöras. Personal inom kommunens organisation för räddningstjänst skall delta i åtgärder för första hjälp åt och transport av skadade. Personalen skall vid behov även delta i andra åtgärder, om de kan anses hän- förliga till civilförsvar enligt tilläggsprotokoll I till rörande skydd för offren i internationella väp- Vad som gäller vid skall gälla även när personalen inom kommu- nens organisation för rädd- ningstjänst utför uppgifter en- ligt första och andra styckena. Vad som gäller vid skall gälla även när personalen inom kommu- nens organisation för rädd- ningstjänst utför uppgifter en- ligt första och andra styckena. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får besluta att fysiska eller juri- diska personer skall medverka vid övningar av betydelse för befolkningsskyddet eller den räddningstjänst som skall bedri- vas under höjd beredskap. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får besluta att fysiska eller juri- diska personer skall medverka vid övningar av betydelse för den räddningstjänst som skall bedrivas under höjd beredskap. Denna lag träder i kraft den lag om ändring i elberedsklapslagen (1997:288) Härigenom föreskrivs i fråga om elberedskapslagen (1997:288) att 2 § tredje stycket skall upphöra att gälla den 0000. ansvarar dock för att bered- skapsförberedelserna får en en- hetlig inriktning och genomförs på ett ändamålsenligt sätt enligt3 kap. 1 § lagen (0000:000) om kommunernas och landstingens åtgärder för extraordinära hän- delser i fredstid och höjd bered- skap. Under höjd beredskap an- svarar respektive landstingssty- relse för ledningen av hälso- och sjukvården enligt 3 kap. 2 § and- ra stycket samma lag. lag om ändring i lagen (1995:1285) om försöksverksamhet med gemensam landsting Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1995:1285) om försöksverk- samhet med gemensam landsting skall ha följande lydelse. Två eller flera landsting får tillsätta en gemensam fullgöra den ledning av hälso- och sjukvården som anges i 10 § häl- so- och sjukvårdslagen (1982:763). ansvarar dock för att bered- skapsförberedelserna får en en- hetlig inriktning och genomförs på ett ändamålsenligt sätt enligt 2 kap. 1 § lagen (1994:1720) om civilt försvar. Under höjd bered- skap ansvarar respektive lands- tingsstyrelse för ledningen av hälso- och sjukvården enligt 3 kap. 2 § samma lag. Med landsting avses även de kommuner som inte tillhör något landsting. Denna lag träder i kraft den lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § och 3 kap. 3a § kommunallagen (1991:900) skall ha följande lydelse. Föreskrifter om indelningsändringar finns i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting. Föreskrifter om den kommunala organisationen under krig eller krigsfara finns i lagen (1988:97) om förfarandet hos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna och domstolarna under krig eller krigs- fara m.m. Föreskrifter om kommuners och landstings organisation och befogenheter vid extraordinära händelser i fredstid finns i lagen (2002:833) om extraordinära händelser i fredstid hos kommu- ner och landsting. Kommuner och landsting får genom en gemensam nämnd full- göra uppgifter enligt 3 §. En gemensam nämnd får full- En gemensam nämnd får full- göra uppgifter för vilka det en- göra uppgifter för vilka det en- ligt särskilda författningar skall ligt särskilda författningar skall finnas en eller flera nämnder i finnas en eller flera nämnder i varje kommun eller landsting. varje kommun eller landsting. Sådana uppgifter som kommun- Sådana uppgifter som kommun- 3Senaste lydelse 2002:835. 4Senaste lydelse 2003:196. ligt lagen (1994:1720) om civilt ligt lagen (0000:000) om kom- försvar får dock inte fullgöras av munernas och landstingens åtgär- en gemensam nämnd. der för extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap får dock inte fullgöras av en gemen- Särskilda bestämmelser om gemensam nämnd finns i lagen (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet. En gemensam nämnd tillsätts i någon av de samverkande kom- munerna eller landstingen och ingår i denna kommuns eller detta landstings organisation. Denna lag träder i kraft den .. lag om ändring i begravningslagen (1990:1144) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 3 och 4 §§ begravningslagen (1990:1144) skall ha följande lydelse. En församling som är hu- En församling som är hu- samheten skall vidta de bered- samheten skall vidta de bered- Bestämmelser om vilket an- Bestämmelser om vilket an- svar kommuner i detta sam- svar kommuner i detta sam- manhang har inom det civila manhang har inom det civila (1994:1720) om civilt försvar. och landstingens åtgärder för ex- och höjd beredskap. Skyldigheten att lämna upp- Skyldigheten att lämna upp- lysningar m.m. enligt 8 kap. 13 § lysningar m.m. enligt 6 kap. 1 § andra stycket och 14 § lagen andra stycket och 2 § lagen gäller för huvudman och annan och landstingens åtgärder för ex- församling som innehar en eller och höjd beredskap gäller för hu- som innehar en eller flera all- 5Senaste lydelse 1999:943. 6Senaste lydelse 1999:943. Denna lag träder i kraft den.. lag om ändring i (1987:10) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 12 § (1987:10) skall ha följande lydelse. Om det krävs en sådan bygg- Om det krävs en sådan bygg- färdigställandeskydd som avses i färdigställandeskydd som avses i lagen (1993:320) om byggfels- lagen (1993:320) om byggfels- försäkring m.m., får byggnads- försäkring m.m., får byggnads- bevis om försäkringen respekti- bevis om försäkringen respekti- visats upp för byggnads- visats upp för byggnads- om det krävs ett besked om om det krävs ett besked om skyddsrum enligt 6 kap. 8 § la- skyddsrum enligt 3 kap. 4 § la- gen (1994:1720) om civilt för- gen (0000:000) om skyddsrum. I de fall en rivningsplan skall finnas enligt 4 §, får rivningsarbe- tena inte påbörjas förrän godkänt rivningspla- nen. Denna lag träder i kraft den 7 Senaste lydelse 2004:551. 11Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 4a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall ha följande lydelse. Kommuner och landsting får Kommuner och landsting får på begäran ställa hälso- och på begäran ställa hälso- och för att bistå en annan kommun för att bistå en annan kommun eller ett annat landsting som eller ett annat landsting som drabbats av en sådan extraordi- drabbats av en sådan extraordi- när händelse i fredstid som avses när händelse i fredstid som avses i lagen (2002:833) om extra- i lagen (0000:000) om kommu- ordinära händelser i fredstid hos nernas och landstingens åtgärder kommuner och landsting. sådant bistånd skall personer fredstid och höjd beredskap. som tas emot från en annan sådant bistånd skall personer kommun eller ett annat lands- som tas emot från en annan kommun eller ett annat lands- enligt denna lag. enligt denna lag. Om bistånd har lämnats har kommunen eller rätt till skälig ersättning av den kommun eller det landsting som drabbats av den extraordinära händelsen. Denna lag träder i kraft den. 8 Införd genom lag 2002:834. 1Uppdraget och dess genomförande Utredningens direktiv (dir. 2004:17) beslöts av regeringen . Direktiven återges i sin helhet i bilaga 1. Utredningens uppdrag är att göra en översyn av lagen (1994:1720) om civilt försvar. Huvudsyftet med uppdraget är att tillskapa en lagstiftning som är anpassad till gällande planeringsin- riktning för det civila försvaret och rådande omvärldsläge. Som förutsättning skall gälla att innebörden av begreppet civilt försvar inte skall ändras. En utgångspunkt skall vara att det även fortsätt- ningsvis behövs regler för kommuners och landstings planering inför höjd beredskap. I uppdraget ingår att se över möjligheten till en minskad detaljreglering och bedöma om det är en lämplig lös- ning, att som reglera planering inför höjd beredskap och extra- ordinära händelser i fredstid i olika lagar. Slutligen skall utred- ningen redovisa hur de internationella överenskommelserna som anslutit sig till påverkar nuvarande regler om civilt försvar. Totalförsvar definieras i lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap som den verksamhet som behövs för att förbereda för krig. Under högsta beredskap är totalförsvar all sam- hällsverksamhet som då skall bedrivas. Totalförsvaret består av mi- litär verksamhet (militärt försvar) och civil verksamhet (civilt för- svar). I fredstid är civilt försvar den verksamhet som genomförs för att höja samhällets förmåga att motstå ett väpnat angrepp. Det ci- vila försvaret är alltså den verksamhet som ett flertal aktörer genomför i syfte att komplettera det fredstida samhällets förmåga. Lagen (1994:1720) om civilt försvar trädde i kraft . I lagen regleras kommunernas och landstingens uppgifter Uppdraget och dess genomförande inom det civila försvaret. Lagen innehåller också bestämmelser om hemskydd, verkskydd och befolkningsskydd. Lagen kompletteras av förordningen (1995:128) om civilt försvar. Sedan lagen om civilt försvar trädde i kraft har det skett viktiga för- ändringar i planeringsförutsättningarna för det civila försvaret. Pla- neringsinriktningen avser numera en betydligt bredare hotbild . En ominriktning påbörjades i och med försvars- beslut. Centralt är att en helhetssyn skall prägla samhällets satsningar och åtgärder för att förebygga och hantera hot och ris- ker såväl i fred som i krig. Regeringen har i propositionerna Fort- satt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) och Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158) redovisat en plane- ringsinriktning som innebär en samordning av planeringen av be- redskapen för svåra påfrestningar på samhället i fred med plane- ringen för höjd beredskap. I propositionerna behandlas grund- strukturen för krishanteringen i samhället samt en ny planerings- struktur med preciserade ansvarsförhållanden vid höjd beredskap. Sedan lagen om civilt försvar trädde i kraft har det säkerhetspoli- tiska läget förbättrats. I propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5) har regeringen redovisat sin bedömning av det rådande säkerhetspolitiska läget. Bedömningen är att ett enskilt militärt väpnat angrepp i alla dess former från en annan stat direkt mot är osannolikt (minst en tioårsperiod). Incidenter kopplade till territoriell integritet har dock bedömts inte kunna uteslutas, inte heller att ett militärt hot mot frihet och självständighet skulle kunna uppstå . 1.2.3Ny lagstiftning av intresse i sammanhanget Några viktiga nya författningar har tillkommit sedan lagen om ci- vilt försvar trädde i kraft. Förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap trädde i kraft och ersatte då beredskapsförordningen (1993:242). Uppdraget och dess genomförande (2002:833) om extraordinära händelser i fredstid hos kommuner och landsting trädde i kraft . trädde lagen (2003:778) om skydd mot olyckor och förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor i kraft, vilka ersatte räddningstjänstlagen (1986:1102) och räddningstjänstförordningen (1986:1107). 1.2.4En ny överenskommelse med kommunerna Enligt lagen om civilt försvar skall staten betala ersättning till kommunerna för deras kostnader för de beredskapsförberedelser som behövs för kommunernas verksamhet under höjd beredskap. I samband med tillkomsten av lagen om civilt försvar träffade staten och en överenskommelse som styr fördelningen av medel till kommunerna. Överenskommelsen grundas på en föråldrad hotbild och är inte längre relevant. En ny överenskommelse har därför träffats mellan staten och om kommunernas uppgifter och ersättning vid fredstida krishantering och uppgifter för höjd bered- skap. Den nya överenskommelsen innebär att kommunernas uppgifter i krisberedskapen anpassas till den breddade hotbild som samhället möter . Genom överenskommelsen åtar sig kommunerna att genomföra risk- och sårbarhetsanalyser för all verksamhet som måste upprätthållas vid en extraordinär händelse i fredstid samt att verka för en samordning av statens, , företags och or- ganisationers förberedelser för hanteringen av en extraordinär hän- delse. Dessutom innebär överenskommelsen att kommunen åtar sig att regelbundet utbilda och öva politikerna och tjänstemännen inom kommunen, så att dessa kan lösa sina uppgifter på krishan- teringsområdet. 1.3Behovet av en översyn – utgångspunkter för uppdraget Det är mot bakgrund av de ovan redovisade förändringarna på olika områden som utredningen fått uppdraget att se över lagen om civilt försvar. Uppdraget och dess genomförande En utgångspunkt enligt direktiven är att utredningen i möjligaste mån skall undvika detaljreglering i lag. I det sammanhanget fram- hålls också att utredningen skall vara uppmärksam på sådana för- enklingar som kan göras som bidrar till att företagens administra- tiva börda underlättas. Vidare pekas i direktiven på att en genom- gång bör göras av de begrepp som används. En analys behöver gö- ras av om det finns bestämmelser som bör upphävas eller flyttas till andra författningar. I direktiven tas som exempel härpå upp hem- skydd, verkskydd och befolkningsskydd. Med befolkningsskydd avses åtgärder för att skydda befolk- ningen och civil egendom från krigets verkningar. Exempel på så- dana åtgärder är utrymning och inkvartering, tillhandahållande och iordningställande av skyddsrum och skyddade utrymmen, tillhan- dahållande av andningsskydd, mörkläggning samt information om självskydd. Skyddsrumsbyggandet har numera i princip upphört. Krisbered- skapsmyndigheten har i regleringsbrevet fått i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter utreda och lämna förslag på hur befolkningsskyddet för det civila försvaret bör utvecklas och förändras sett utifrån det helhetsperspektiv samt möjligheten till anpassning som regeringen uttalade i de ovan nämnda propositio- nerna Fortsatt förnyelse av totalförsvaret och Samhällets säkerhet och beredskap. Enligt direktiven skall utredningen överväga om det som menas med befolkningsskydd skall regleras i lagen om civilt försvar eller i annan författning och om begreppets innehåll samt dess be- nämning skall förändras. När det gäller reglerna om utrymning och inkvartering anges i direktiven att utredningen skall överväga om bestämmelserna be- höver finnas i lagen. Slutligen skall utredningen överväga om det är motiverat att kommunerna har hemskyddsorganisationer. Utredningen har haft sju sammanträden, varav ett i internatform. Under arbetets gång har utredningen samrått med Försvarsmakten, , , Styrelsen för psykologiskt försvar, , Socialsty- relsen, , och Lands- Uppdraget och dess genomförande Vidare har utredningen, genom den särskilde utre- daren och sekreteraren, besökt , och kommuner och sammanträffat med beredskapsansvariga tjänste- män. Dessutom har ett möte med representanter för ägt rum. Regeringen har beslutat att överlämna en rapport till utredningen som behandlar landstingens uppgifter vid höjd beredskap och sådana extraordinära händelser som kan be- tecknas som svåra påfrestningar på samhället i fred. Rapporten, som skall utgöra ett underlag för utredningens ställningstaganden, har på regeringens uppdrag utarbetats av Krisberedskapsmyndig- heten i medverkan med och efter samråd med . 2Statsmakternas syn på den fortsatta utvecklingen av den samlade krisberedskapen Regeringen har redovisat sin syn på den fortsatta utvecklingen av den samlade krisberedskapen i samband med sitt förslag till den försvarspolitiska inriktningen i propositionen 2004/05:5 – Vårt framtida försvar.1 Regeringen konstaterar inledningsvis att behoven av åtgärder förändras när hot och risker är förknippade med militära väpnade angrepp utan det i stället är fråga om andra hot och risker mot samhället i fred. Därefter redovisar regeringen vilka konse- kvenser den förändrade hotbilden får för det civila försvaret. Sam- tidigt förutskickar regeringen att den avser att återkomma till vilka åtgärder i fred som det finns behov av för att kunna möta en för- ändrad hotbild i en proposition . Regeringen framhåller inledningsvis, att krishanteringsförmågan i samhället skapas med utgångspunkt i de åtgärder som vidtas i den normala fredsverksamheten och att kompletterande åtgärder där- utöver vidtas för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred samt för att kunna motstå krig. Därefter konstateras att strukturen för krishantering, med ansvarsprincipen som grund, bygger på ett tydligt myndighets och områdesansvar. Regeringen lämnar därefter en redogörelse för den förändrade planeringsinriktning som inletts. En ny planeringsstruktur för svåra påfrestningar på samhället i fred och för höjd beredskap infördes . Behovet av en förändring motiverades med det nya sä- kerhetspolitiska läget och en förändrad hot- och riskbild. Gemen- sam planering inom avgränsade samverkansområden ersatte den funktionsindelning som tidigare hade gällt. I samverkansområdena planeras och samordnas verksamheter som anses särskilt viktiga för samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred och höjd beredskap. Inom respektive samverkansområde finns det inbördes samband mellan myndigheters verksamheter och 1 Se prop. 2004/05:5 sid. 208 ff. Statsmakternas syn på den fortsatta utvecklingen av den samlade krisberedskapen