sou · GSB325 · 2005-01-01 00:00:00 — De föredrar att arbeta i grupp, att lyssna förutsättningslöst och att få personlig feedback. De söker sig gärna till kulturella yrken. Eftersom de föredrar att se sina upplevelser ur olika perspektiv, samlar de ofta mycket information, både genom att observera sin omgiv- nings agerande och genom egna reflektioner. Divergerare presterar bättre i situationer som efterfrågar idéer, såsom brainstorming. Assimilativ AT+RO: Personer med denna inlärningsstil är mindre inriktade på andra människor och mer intresserade av fakta, modeller och abstrakta tankar. Det är viktigare för dem att en teori är logisk än praktiskt genomförbar. I inlärningssitu- ationer föredrar de att läsa, lyssna på föreläsningar och att få analysera i lugn och ro. Deras styrka är att förstå olika sorters information och sätta in den i logiska sammanhang. De åter- finns ofta i vetenskapliga yrken. Konvergent AT+AE: Personer med denna inlärningsstil före- drar teknik framför sociala uppgifter. De väljer ofta yrken som bygger på specialistkunskaper, såsom teknik. De löser problem och fattar beslut genom att söka förklaringar och hittar lätt praktisk användning för sina idéer och teorier. I inlärningssitu- ationer föredrar de att experimentera med sina nya idéer, gärna i laboratoriemiljö eller med praktiska uppgifter. Ackommodativ KU+AE: Personer med denna inlärningsstil agerar utifrån sin intuition snarare än utifrån logiska analyser. De har större tilltro till vad andra människor säger än till sina egna analyser av situationen. De skapar situationer som bygger på nya och utmanande upplevelser och föredrar att få prova sig fram. Personerna söker gärna yrken som kräver snabb handling, såsom försäljning och marknadsföring. I inlärningssituationer föredrar de att samarbeta med andra, att sätta upp kortsiktiga mål, att söka olika vägar för att nå sitt mål och att praktiskt pröva dem. De fyra grundstilarna har av Hunt (1987) kompletterats med fyra stilar, som visar svagheter med för stor dominans av någon stil. Nordlig, utpräglad KU, med i stort lika delar RO och AE: Dessa personer reagerar huvudsakligen med känsla. De får svårt att strukturera sin upplevelse, eftersom denna efter reflektion inte generaliseras till en tanke/lärdom utan istället övergår direkt till handlingar som på grund av svag AT blir dåligt organiserade. Ostlig, utpräglad RO, med i stort lika delar KU och AT: Dessa personer har svårt att omvandla sina planer och lärdomar till handling, de tillbringar för mycket tid med att tänka. Tankarna är relaterade till känslor snarare än till handling, vilket medför att nytt beteende inte prövas, gamla lärdomar kvarstår. Sydlig, utpräglad AT, med i stort lika delar RO och AE: Dessa personer reagerar huvudsakligen med tankar och har inte så bra kontakt med sina känslor. De reflekterar över sina handlingar snarare än över sina känslomässiga upplevelser. Reflektionen kan leda till förändring, men förändringen blir mekanisk, inte med känsla. Västlig, utpräglad AE, med i stort lika delar KU och AT: Dessa personer är starkt handlingsinriktade och går lätt direkt från känslor till tankar utan att reflektera över den känslomässiga upplevelsen. Tankarna kan därför bli ostrukturerade och upp- fattas som förvirrade. Kolb (2003) har själv lagt till en nionde inlärningsstil: Den balanserade inlärningsstilen. Ju mer balans vi har mellan de fyra olika grundstilarna desto bättre fungerar vår inlärnings- förmåga eftersom inlärningen blir mer bearbetad och flexibel. Upplevelsebaserad inlärning som pedagogisk modell Den nya forskningen har förfinat Learning Style Inventory och på- visar bättre behovet av en balanserad inlärning. Alla de nio olika inlärningsstilarna associeras med en specifik inlärningspro- cess. Exempelvis är de känslobaserade stilarna mer mottagliga för inlärning av mellanmänskliga uppgifter medan de tankebaserade stilarna är mer mottagliga för inlärning av analytiska uppgifter. Det är deras hemmabas. För att lära oss uppgifter som ligger utanför vår hemmabas måste vi ha en förmåga att förflytta oss till andra inlär- ningsstilar. Kompletterande forskning (Kolb 1993) – Adaptive Style Inventory (ASI) – visar att olika personer också har olika lätt för att anpassa sin inlärningsstil utifrån den miljö de befinner sig i, men att denna förmåga är utvecklingsbar, exempelvis genom en mångsidig pedagogik, där alla inlärningssätt inkluderas. En sådan pedagogik är Upplevelsebaserad Inlärning (UBI). Den utgår ifrån själva lärocirkeln och bygger på ett antal regler som är nödvändiga för optimal inlärning: Skapa lika utrymme för aktivitet och reflek- tion samt att känna och att tänka. Handling sluter cirkeln genom att den inre världen med reflektioner och tankar kom- mer i kontakt med omvärlden i form av prövande aktiviteter. Handling är därför en mycket viktig del i inlärningsprocessen. Känslor är också en mycket betydelsefull del i lärocirkeln efter- som rädsla kan blockera hela inlärningsprocessen. Utgå från deltagarnas upplevelser. Bygg vidare på dem, skapa lärdomar utifrån dem. Respektera deltagarnas upplevelser. Varje individs upplevelse är unik eftersom den påverkas av tidigare upplevelser. Varje delta- gare är unik och intressant, ingen upplevelse kan vara fel. Skapa utrymme för diskussioner. Vi skapar våra egna slutsatser utifrån våra upplevelser och ibland kan slutsatserna vara stick i stäv med vad kursledaren avsett. Det är därför viktigt att vi får möjlighet att diskutera våra slutsatser med andra. Kanske ska- par vi nya lärdomar tillsammans eller kan koppla det vi upplevt och reflekterat över till någon redan befintlig teori. Hjälp varje individ att sluta just sin lärocirkel. Ge utrymme att pröva och testa. Effektiv inlärning kräver inte bara inmatning av faktakunskaper utan också förmågan att använda dem i olika miljöer och anpassa dem vid förändring. Till detta krävs en djupare förståelse för vad man lärt sig och den får man av de erfarenheter man gör när man praktiserar sina lärdomar. Skapa en inbjudande miljö för inlärning. Inlärning är detsamma som förändring och förändringar kan upplevas som hotfulla eftersom de får deltagarna att tappa kontrollen . De riskerar att tappa ansiktet, det vill säga visa sig sårbara och hjälplösa. Förändring och utveckling bygger på utmaning och stöd. Stödet kan bestå i ett klimat som inte har färdiga svar utan som istället premierar utforskning. Stödet kan också bestå i en kursledare som skapar inlärningssituationer av sina egna misstag. Låt deltagarna ha makt över sin egen inlärning. Det finns ett talesätt som säger att man kan leda hästen till vattnet, men man kan inte tvinga den att dricka. Man kan inte tvinga människor till förändring. Om vi i stället ser en mening med inlärning och förändring blir vi också motiverade. Skapa lärande i arbetsmiljön. Det är ju där vi har möjligheterna att praktisera. Men vi kanske inte alltid ges utrymmet att reflektera. Kolb presenterade sin forskning om upplevelsebaserad inlärning, UBI, 1971. Han har utvecklat forskningen och in- går nära 2 000 studier i hans teori. Studierna har gjorts på vuxna och markerar skillnader i inlärningssätt bland olika yrkesgrupper. Kolbs arbete med utbildning baserad på UBI har också blivit kri- tiskt granskat och utvärderat av andra forskare. I en kvalitativ undersökning (Hickcox 1990) visade av studierna starkt stöd för UBI, medan inte gav UBI något stöd. Resterande gav blandat resultat. En kvantitativ undersökning (Iliff 1994) av 101 försökspersoner visade stöd för UBI i 49 av fallen, 40 visade blandat resultat medan 12 studier inte gav något stöd. Kolb står för en konstruktivistisk syn på inlärning, det vill säga att vi själva konstruerar våra kunskaper i samspel med vår omgiv- ning. Denna syn har ett starkt stöd inom modern utvecklingspsy- kologi bland företrädare såsom , , , , med flera. För den som önskar veta mer hänvisar jag till litteraturförteckningen nedan. Basch, M F (1992). Havnesköld, L; Risholm-Mothander, P (1995). Hickcox, L K (1990). An historical review of Kolbs formulation of experiential learning theory. Unpublished Doctoral dissertation, , Corvallis. Iliff, C H (1994). Kolbs Learning Style Inventory: A meta-analysis. Unpublished Doctoral dissertation, , MA. Kolb, D A (1971). Individual learning sfyles and the learning process. Working paper 535-71, , Massa- chusetts . Kolb, D A (1984). Experiential learning: Experience as the source of learning and development. New Yersey: . Kolb, DA & Kolb, A (2003). Learning Styles and Learning Spaces; Enhancing Experiential Learning in Higher Education. Working Paper 8/03, , Weather- head ; Case Western Reserve Univer- sity. , L G; , B (1994). , L G; H; (1992). , D (1991). Spädbarnets interpersonella värld.