sou · GSB390 · 2005-01-01 00:00:00 — Då vet vi också i vilken utsträckning och hur de som är ungdomar med sin uppväxt i det nya medielandskapet har ändrat sina läsvanor som vuxna. EN AV SJU VERKAR FÖRBLI ICKE-LÄSARE Följande är ett utdrag ur undersökning. Hela undersökningen finns på SCB:s webbplats Sänkningen av momsen på böcker och tid- skrifter har haft effekt, åtminstone momen- tärt och i samspel med andra faktorer. När det gäller vecko-/månadstidningar är detta resultat mycket tydligt eftersom det skiljer stort och därefter planar ut något 2003. Med andra ord ökade läsandet av vecko- /månadstidningar markant efter momssänkningen. Därefter sjönk andelen vecko-/ månadstidningsläsare något 2003 men ligger ändå klart högre än 2001. Effekten på läsandet av special-/facktidningar ser likartad ut men den totala bilden av special-/facktidskriftsläsandet är att det minskar. Andelen sporadiska läsare minskar sakta men säkert –2003 och även om andelen frekventa läsare ökade och andelen icke-lä- sare minskade så varade detta bara tillfälligt. 2003 är andelen frekventa läsare och andelen icke-läsare tillbaka på samma nivå som före momssänkningen. När det gäller bokläsning är det mer problematiskt att se effekten av momssänkningen. Det har att göra med att det sker andra stora förändringar på bokmarknaden, med nya försäljningsställen och förlagens satsningar på billiga pocketutgåvor och att dessa förändringar tycks ha haft en positiv inverkan på bokläsningen redan innan momssänkningen. Där- för är det svårt att säkert säga vad som är en effekt av momssänkningen och vad som är resultatet av bok- marknadens förändring och ansiktslyftningen för bo- ken som produkt. Sannolikt är dock den ökning i bokläsning som uppmätts en samverkande effekt av att boken har blivit billigare och mer lätttillgänglig. Svenska folket läser mer böcker och veckotid- ningar än de gjorde . Det hand- lar främst om att de som tidigare läste böcker och veckotidningar bara då och då nu gör det mer regel- bundet. För både böcker eller veckotidningar är det fortfarande så att av svenskarna överhuvudtaget aldrig läser dem. Det ökade läsandet är således främst en följd av att de tidigare sporadiska läsarna nu läser oftare och är för både bok- och vecko- tidningsläsande främst koncentrerat till . När det gäller gruppskillnader återkommer kända mönster. Kvinnor läser mer böcker än män, hög- utbildade mer än lågutbildade, högre tjänstemän och akademiker mer än arbetare och storstadsbor mer än människor på landsbygden. Om man ser till ålder så finns flest bokläsare bland ungdomar mellan . till hela undersökningsperioden – 2003 läser de flesta av dem dock inte särskilt ofta. Den höga andelen sporadiska läsare bland de yngsta kan antagligen förklaras med att många av dem be- finner sig i någon form av utbildning. sker dock en kraftig ökning av läsandet i denna grupp från frekventa bok- läsare. Detta kan till viss del härledas till en ökad konsumtion av pocketböcker. Även veckotidningarnas läsekrets domineras av kvinnor, men hur graden av utbildning relaterar till veckotidningsläsningen är mindre tydlig. Bland de lågutbildade finns både största andelen som läser ofta och den största andelen icke-läsare. De hög- utbildade är minst benägna att läsa veckotidningar. Om klassgränsen gick vid veckotidningen, så har detta gränsland till stor del suddats ut . Det är fortfarande de som ser sig som arbetare som läser mest veckotidningar, men skillnaden har minskat mellan dem och de högre tjänstemännen och akademikerna, som läser veckotidningar, inte mer, men oftare än de gjorde 1988. Om vi utgår från att momssänkningen har inneburit fler läsare av vecko-/månadstidningar så skiljer sig effekten mellan olika grupper. Den har haft störst betydelse bland lågutbildade och minst bland högutbildade. Den har således förstärkt redan existerande läsmönster. Special-/facktidskrifter läses till skillnad från både böcker och vecko-/månadstidningar mer av män än av kvinnor. I övrigt ser det dock likartat ut. Hög- utbildade läser mer än lågutbildade, akademiker mer än arbetare och så vidare. Var man bor – på landet, i mindre tätort eller i storstad – visade sig inte ha nå- gon betydelse för frekvensen av varken veckotidnings- läsning eller special-/facktidskriftsläsning. Däremot inverkar det på hur man får tillgång till det man läser, både när det gäller läsning av tidskrifter av olika slag samt gällande bokläsning. Ju mer urban omgivningen är, desto mer benägen är man att spontant handla det man läser. Med försäljningsställen som kiosker, pressbyråer, och Seven Eleven, som har ett stadigt ökande utbud av böcker och tidskrifter, blir det lättare att ta till sig något att läsa. På lands- bygden, där detta utbud är mycket mer begränsat, köper man det man läser på ett mera regelbundet sätt. Man prenumererar på sina tidskrifter och man är med i bokklubbar. Överlag råder positiva trender för både bok- och tidskriftsläsningen i . Men de grundläggande läsmönstren har inte ändrats. Arbetare och låg- utbildade läser veckotidningar medan högutbildade och akademiker läser böcker. Att läsningen har ökat 2003 innebär framför allt en ökning på höjden och inte på bredden. Läsningen har inte spridit sig till de som inte har vana av att läsa varken böcker eller tid- skrifter. Bok- och tidskriftskonsumenterna, som också kan antas haft störst intresse av att följa debat- ten kring momssänkningen, har däremot ökat sin konsumtion ytterligare. Trots att priset på böcker 2002 hade sjunkit jämfört med året innan (SCB 2003) så är det fortfarande som tror att människor skulle köpa mer böcker om de vore billigare. Detta kombinerat med att inte har någon uppfattning om frågor som rör momssänkningen tyder på en bristande medve- tenhet om att det faktiskt har blivit billigare att köpa böcker och tidskrifter. Omkring en sjundedel av be- folkningen förefaller att förbli icke-läsare. Så är det 2003 och så har det sett ut . Ivåra fyra tidigare rapporter, överlämnade till kulturministern , respektive och , har vi fortlöpande redovisat och analyserat prisutvecklingen m.m. efter beslutet att fr.o.m. sänka mervärdesskatten på böcker, tidskrifter m.m. från till . I när- mast föregående rapport, den fjärde, kunde Bokpris- kommissionen redovisa resultatet efter moms- sänkningen. Slutsatserna av den granskningen sam- manfattas i förordet till föreliggande rapport. I denna vår femte rapport kan vi överblicka hur priserna har utvecklats under de som har förflutit sedan momssänkningen genom- fördes. Vi har också möjlighet att diskutera om momssänkningen har haft betydelse för utvecklingen av läsningen i landet. Som tidigare grundar sig våra iakttagelser och slutsatser på det underlag som Statistiska centralby- rån (SCB) har ställt till förfogande. Via SCB har vi också fått tillgång till de läsundersökningar som har genomförts på SCB:s uppdrag. Det rör sig om Nordicoms två rapporter, Bok- resp. Tidskrifts- läsning i den digitala tidsåldern 1979–2003, och undersökning Läsa och bläddra, som täcker . Dessa läs- undersökningar utgör centrala källor för Bokpris- kommissionens arbete när det gäller att bedöma momssänkningens effekter på läsningen. Rapporterna från de två nämnda statistikprodu- cerande institutionerna, som är knutna till , sammanfattas i SCB:s underlag till Kom- missionen men har också i sin helhet levererats till oss. Sammanfattningar redovisas också i särskilda av- snitt i föreliggande rapport. De återfinns i sin helhet, liksom också SCB:s eget underlag, på SCB:s webbplats: /bokmoms Eftersom SCB:s underlag spelar en så central roll för arbete finns det anledning att något dröja vid frågan om hur vi ser på detta un- derlag. SCB:s uppgift att tillhandahålla ett statistiskt un- derlag till Kommissionen bygger på särskilda rege- ringsuppdrag, i vilka preciseras vad som skall utföras och vilka resurser som ställs till förfogande för dessa uppgifter. SCB:s roll är därmed klart formulerad och har kommit att utövas i enlighet därmed. De diskussioner som har förekommit inom Kom- missionen, och som har redovisats i tidigare rapporter och kommit att markeras särskilt genom den reserva- tion som tre av ledamöterna anmälde till Kommissio- nens slutsatser i den fjärde rapporten, har huvudsak- ligen berört bärigheten och relevansen i det underlag som SCB har ställt till Kommissionens förfogande. Kommissionens majoritet har dock inte funnit anled- ning att ifrågasätta de metoder och därpå grundade iakttagelser som SCB har redovisat. Kommissionen har alltså accepterat det siffer- underlag som finns i underlaget och fört det vidare som sina iakttagelser. Vår egen roll kommer framför allt till uttryck i tolkningen och slutsatserna av detta underlag. Den kompetens som Kommissionen besit- ter i form av bl.a. branschkännedom och kunskaper om bok- och tidskriftssektorerna i olika avseenden utnyttjas därvid. En fråga som uppställer sig i detta sammanhang är hur sifferunderlaget från mätningarna lämpligen pre- senteras i våra rapporter. Eftersom siffrorna i SCB:s underlag gäller också för våra iakttagelser skulle man kunna tänka sig att vi helt enkelt hänvisar till SCB:s material, som ju också i sammanfattning återges i vår rapport. Vi har dock funnit anledning att gå fram på det sätt som har framgått av tidigare rapporter. Vi menar att det är angeläget att iakttagelser och slutsatser skall kunna läsas och förstås separat. Därför tillåter vi oss en viss upprepning i rapporten vad gäller siffermaterialet. Ett komplette- rande motiv är också att Kommissionen på detta sätt kan strukturera sina iakttagelser på det sätt som vi område innebär att vi planenligt erhåller nytt under- menar bäst gagnar vår framställning. lag i samband med vår slutrapport och alltså åter- detta resonemang är att vi avser att fortsätta på den kommer till den frågan då. inslagna vägen, vilket framgår av upplägget av före- Genom att underlaget speglar olika tidsperioder ger det möjlighet till en fördjupad analys. Mot bakgrund av det sagda vill vi nu beröra vilka svenskutgivna litteraturen som säljs genom bokhan- möjligheter som SCB:s underlag skapar för den ana- del eller bokklubbar kan alltså utvecklingen studeras lys som vi har att utföra. alltifrån tiden före momssänkningen till , Siffermaterialet efter två och ett halvt men med olika mätmetoder. års mätningar bli alltmer omfattande och motsvarande litteratur som säljs ger möjlighet att på ett än mer sofistike- genom nätbokhandlare, varu- rat sätt strukturera iakttagelserna och dra hus, dagligvarubutiker och kios- slutsatser om utvecklingen. kan sägas om situationen inom bok- 2002 och kan alltså inte direkt relateras till momssänkningen. I de första rapporterna fokuserades Detta gäller också för kurs- intresset på de böcker som såldes i bokhandeln och över bokklubbarna. Underlaget ger också förutsätt- Fr.o.m. den tredje rapporten har 5 ningar för att titta på utvecklingen under vissa perioder. rats med uppgifter om den försälj- kommissionen kommer att utnyttja ning som sker via s.k. nätbok- den möjligheten för att belysa vilka handlar och genom varuhus, dagligvarubutiker och kiosker. perioderna för de olika försäljningskanalerna varie- På tidskriftsområdet är läget något rar och skapar olika förutsättningar för att granska Urvalet av tidskrifter är oförändrat liksom genomslaget av momssänkningen. Liksom för bokhandels- och försäljningskanaler är aktuella i den nu presenterade bokklubbsområdet ger underlaget möjlighet att ana- Vi återkommer till dessa frågor . lysera utvecklingen under såväl hela granskningspe- Även i fråga om antalet genrer har prismätningarna rioden, dvs. – , som delar Den svenskutgivna litteraturen (i föregående Vi avser att utnyttja de senare upp- rapport benämnd allmänlitteratur), omfattande gifterna för att studera trenden inom tidskriftsom- skön-, barn- och facklitteratur (inklusive kurslittera- tur), kompletterades i den fjärde rapporten med spe- Prisutvecklingen inom både bok- och tidskrifts- cialstudier rörande kurslitteratur inom universitet, sektorerna kan vara beroende av faktorer som förla- högskolor och vuxenutbildning. gen har svårt att själva påverka. senterade då de första resultaten och slutsatserna om lar förstås en roll för det pris som bokklubbar och hur priserna hade utvecklats inom denna sektor sedan tidskriftsförlag tar ut. Upplägget av prismätningarna på detta kan påverka inköpen av litteratur, t.ex. den utländska Den sistnämnda faktorn är som nämnts dock inte nu aktuell. I SCB:s underlag görs också vissa andra redovis- ningar som ger relief åt prisutvecklingen på bok- och tidskriftsmarknaden. De berör bl.a. de s.k. förlags- prisernas utveckling (F-priserna, dvs. det pris som för- lagen åsätter sina böcker och som används till åter- försäljarna) och prisutvecklingen på dagspressområdet. Kommissionen kommer att i förekommande fall knyta an till dessa uppgifter i anslutning till analysen av berörda områden. Mätningar av bokpriser uppvisar vissa särdrag med specifika svårigheter eftersom produkterna på mark- naden ständigt förändras till beskaffenhet och kvali- tet. För att kunna få fram korrekta resultat måste man använda en metodik som ser till att kvalitets- förändringar avskiljs från de rena prisförändringar som skall uppmätas. I det aktuella underlaget till Kommissionen har SCB anmält att man för mätningen av svenskutgiven litteratur i bokhandel och nätbokhandel har övergått från en metod som bygger på kvalitetsklasser till en metod, som kallas för hedonisk regression. Metoden, som noggrant redovisas i SCB:s underlag, anses ge förfinade resultat och diskuterades ingående vid ett expertseminarium, som SCB arrangerade , innan den antogs av SCB som mätmetod för nämnda områden. Den nya metoden har tillämpats inte bara vid framräkningen av resultaten i den senaste mätningen utan har också utnyttjats för att retroaktivt räkna om resultaten från tidigare mätningar. Enligt underlaget förstärks därmed tendenserna i de tidigare iakttagel- serna men grunderna i tidigare slutsatser förändras inte. En annan omständighet som omnämns i underla- get berör mätningarna inom området facklitteratur. Utvecklingen av priserna i fråga om bokhandelns för- säljning av fackböcker har i tidigare rapporter note- rats och branschföreträdarna har, som nämnts i inled- ningen, påkallat särskild uppmärksamhet kring frå- gan om hur mätningarna på detta område har arran- gerats. Man har ifrågasatt om det är rimligt att pris- mätningarna på fackboksområdet också omfattar kurslitteratur på olika utbildningsnivåer. I underlaget påpekar SCB att SCB:s uppgift är att prismäta all svenskutgiven litteratur och således även kurslittera- tur. Vi finner mot bakgrund av dessa omständigheter det angeläget att påpeka att när vi i det följande redo- visar resultaten av prismätningarna inom facklitteraturens område så omfattar dessa också kurs- litteratur. vill vi betona att när det gäller möjligheten att bedöma hur många böcker som har försålts under vår granskningsperiod så bygger branschstatistiken i princip på att kurslitteratur inte ingår. Sedan vi har noterat dessa frågor bör något sägas också om de allmänna förutsättningarna för mät- verksamheten. Prismätningarna på de böcker som säljs via bok- handeln grundade sig inledningsvis på de konsument- inriktade katalogerna som ett urval av bok- handlar använder. utförs omfat- tande prismätningar i butik. Resultatet av dessa mät- ningar jämförs för perioden som helhet med de katalogbaserade resultaten . Trend- beskrivningen utgår från de prisobservationer som har gjorts i butik . SCB har i sin rapport till Kommissionen redovisat hur man har gått till väga för att välja ut bokhandlar och boktitlar m.m. Vi hänvisar till denna redovisning. Prisutvecklingen på böcker som säljs genom bok- klubbar mäts nu liksom tidigare genom observationer i klubbarnas medlemstidningar. Det är en metod som kommer att tillämpas under hela granskningsperio- Metoden redovisas utförligt i SCB:s underlag. Prisobservationerna för böcker hos nätbokhandlar, varuhus, dagligvarubutiker och kiosker omfattar iaktta- gelser och framåt. Mätmetoderna anges i SCB.s underlag. På tidskriftssidan görs noteringarna nu liksom tidi- gare genom observationer i butik eller information från Internet. Det är en metod som kommer att til- lämpas under hela granskningen. Mätperioden i före- liggande underlag är med möjlighet att också göra avstämning av utveck- lingen under delar av . Vad gäller grun- derna för urvalet av tidskrifter och metoderna för att beräkna prisändringar m.m. hänvisas till relevant av- snitt i SCB:s underlag. Eftersom vi till denna rapport också har ett digert material som utvisar det svenska folkets läsvanor m.m. finns det anledning att kortfattat säga något om de metoder som respektive statistikproducent har tilläm- pat för att få fram materialet i fråga. Nordicoms resultat bygger på telefonintervjuer till ett slumpmässigt urval av befolkningen mellan 7–. Verksamheten inleddes och intervjuer har genomförts . 2003 utfördes drygt 3500 intervjuer under 41 slumpmässigt valda dagar. och bläddra bygger på data om den svenska allmänhetens bok- och tidskriftsvanor insamlade inom ramen för den natio- nella SOM-undersökningen, som har pågått . I samband med momssänkningen ställdes en rad nya, mer detaljerade frågor i SOM-undersök- ningen 2002 och 2003 angående bok- och tidskrifts- läsning, bok- och tidskriftsinköp och den allmänna attityden till att läsa böcker och tidskrifter. Frågorna formulerades bl.a. efter samråd med SCB och Bok- priskommissionens sekretariat. De allmänna SOM- frågorna, som också omfattar frågor rörande läsning, går ut via en postenkät till 6000 slumpmässigt utvalda personer. De nämnda specialfrågorna med särskild inriktning på att följa upp momssänkningen gick ut till hälften, dvs. 3000, av de slumpmässigt ut- valda personerna . Säkerheten i våra bedömningar I våra fyra tidigare rapporter har vi i samband med att vi har redovisat våra iakttagelser och slutsatser också kommenterat med vilken grad av säkerhet vi har kunnat presentera våra resultat. Det har varit ett resonemang som har utgått från de s.k. osäkerhets- talen i underlaget. I den fjärde rapporten resonerade vi ingående om hur vi har behandlat osäkerhetstalen i våra tidigare analyser. Vi hänvisar till denna redovisning. Inför genomgången av de senaste redovisnings- resultaten vill vi framföra följande. Att det finns en viss osäkerhet kring redovisningen av en statistisk undersökning är i och för sig inget märkligt. Osäkerhetstalen är ett uttryck för den varia- tion i resultaten som uppstår till följd av urvalet. Om vi tittar på hur osäkerheten har utvecklats över tiden när det gäller mätningarna på vårt område kan vi konstatera att de har varierat och varit olika stora för boksektorn resp. tidskriftssektorn. Vi kan också kon- statera att de har varierat för de olika litteratur- kategorierna. I princip skall man kunna räkna med att osäkerhe- ten minskar om antalet observationer ökar. Det kunde vi t.ex. konstatera i vår fjärde rapport. I denna femte rapport kan vi dock notera att osäkerhetstalen, trots ännu fler prisobservationer, ge- nerellt sett återigen är större i jämförelse med vad vi redovisade . Det beror på omständigheter som vi kommenterade när vi förra gången lade fram en rapport som inkluderar ett halvårsresultat (jfr. vår tredje rapport, s. 50). Trots ökad osäkerhet menar vi att utfallssiffrorna i föreliggande underlag är så tydliga att detta inte bör påverka huvuddragen i slutsatserna. Liksom i tidigare rapporter är det angeläget att be- tona att våra iakttagelser och slutsatser avser genom- snittet dels generellt för böcker respektive tidskrifter, dels för de olika granskade kategorierna inom respek- tive grupp. Det betyder att det kan finnas böcker, tid- skrifter och aktörer inom de olika kategorierna med resultat som är både bättre och sämre än genomsnit- tet. Det är inte möjligt för oss att uttala oss om utfallet på andra nivåer eller med högre detaljerings- grad än dem som redovisas i underlaget. Under detta avsnitt koncentrerar vi oss på resultatet av prismätningarna inom bok- och tidskriftssekto- rerna. Iakttagelser och slutsatser rörande momssänk- ningens effekter på läsningen tar vi upp i ett särskilt avsnitt om Läsvanor m.m.. Som angivits i tidigare rapporter har vi vid gransk- ningen av SCB:s underlag haft som utgångspunkt att en sänkning av momsen på böcker och tidskrifter från till borde ge utrymme för en sänkning av prisnivån generellt under förutsättning att alla övriga omständigheter som påverkar prisnivån är lika. liksom tidigare måste vi dock betona att det är nödvändigt att väga in också andra faktorer vid be- dömningen av om prissänkningen på böcker och tid- skrifter verkligen har uppnått denna nivå. Om man alltså tar hänsyn till den allmänna prisut- vecklingen under den aktuella mätperioden, dvs. 2001–för böcker och –för tidskrifter, måste den förväntade prissänk- ningen justeras. För att en bok skall an- ses ha sänkts till den nivå som momssänkningen mo- tiverar skall den uppvisa ett sänkt pris med 11,6 pro- cent. Motsvarande siffra för tidskrifterna är 11,9 pro- cent. För närmare beskrivning av beräkningsgången hänvisas till SCB:s rapport. De utgör alltså måttstockarna för jämförelserna av prissänkningar- na inom bok- respektive tidskriftssektorerna. Låt oss i det följande, med beaktande av de an- givna utgångspunkterna och inledningsvis med fokus på resultatet för hela mätperioden, göra iakttagelser vad gäller utvecklingen inom bokområdet. Iakttagelser om prisutvecklingen för böcker – Sammantaget har böcker från samtliga försäljnings- kanaler minskat i pris med 7,1 ± . Om man separerar bokhandelns och bokklubbarnas böcker finner vi att böcker sålda över bokhandeln har prissänkts med 6,2 ± medan bokklubbarnas sänkning ligger på 8,1 ± . Om vi tittar på de olika bokkategorierna inom dessa grupper finner vi betydande skillnader i moms- sänkningens genomslag. Inom bokhandeln har skönlitteraturen sänkts med 11,0 ± och barnlitteraturen med 11,7 ± . Prissänkningen för facklitteraturen ligger på en annan nivå, 0,2 ± . Som vi har no- terat är osäkerhetstalen genomgående relativt höga. Även på bokklubbsområdet är differenserna påtag- liga mellan de olika kategorierna. prissänkningen uppvisar skönlitteraturen med 10,1 ± medan barn- och facklitteraturen uppvisar sänkningar på 5,9 ± respektive 6,2 ± . Osäkerhetstalen är marginellt mindre än för bokhandelsområdet. Iakttagelser om prisutvecklingen inom boksektorn Underlaget gör det möjligt att avläsa trender dels un- der hela den tid som har förflutit sedan moms- sänkningen trädde i kraft, dels . Låt oss först titta på hur utvecklingen av bokpri- serna står sig i förhållande till den allmänna prisut- vecklingen i samhället under de senaste ett och ett halvt åren. Vi kan konstatera att den allmänna prisni- vån har ökat . Vad har skett med bokpriserna efter den omedel- bara sänkningen av priserna som följde av ikraftträ- dandet av momssänkningen? Följande kan noteras: –bokhandelns priser har ökat med 8,2 ± 3,1 pro- cent. Den största ökningen svarar facklitteraturen för med 12,5 ± medan skön- och barn- litteraturen uppvisar en betydligt mindre ökning, 5,3 ± respektive 3,1 ± . –utvecklingen av bokklubbarnas priser är lugnare. Den generella ökningen är 2,8 ± . Barn- böcker har gått upp med endast 0,8 ± medan skön- och facklitteraturen ligger något högre, 2,6 ± respektive 3,9 ± . –böcker som såldes i varuhus, dagligvarubutiker och kiosker uppvisar något kraftigare prisökningar än för bokhandeln. Generellt steg priserna med 9,3 ± med de största ökningarna inom facklit- teraturen, 14,7 ± , men också relativt påtagliga prisökningar inom skönlitteraturen, 9,5 ± , och barnlitteraturen, 5,3 ± . –nätbokhandeln har i sammanhanget en helt annan utveckling av sina priser. Totalt sett sjönk priserna här med 10,8 ± med kraftiga prisreduceringar framför allt på barn- (–18,2 ± ) och skönlitteraturen (–16,1 ± ). Även priserna på facklitteratur gick ner (–7,5 ± ).