sou · GSB312d3 · 2005-01-01 00:00:00 — 7)undersökning, behandling och vård eller någon annan mot- svarande åtgärd förutsatt att följden är en bestående svår sjuk- dom eller handikapp eller död och följden kan anses oskälig med beaktande av hur allvarlig skadan är, arten av och svårig- hetsgraden hos den sjukdom eller det handikapp som behand- lats och vårdats, patientens hälsotillstånd i övrigt, hur sällsynt skadan är samt hur stor skaderisken är i ett enskilt fall. Ersättning betalas inte för en skada som orsakas av en medicin i andra fall än de som nämns i 1 mom. 6 punkten. 3 § (27.11.1998/879) Ersättning för en patientskada bestäms med iakttagande av 5 kap. 2–4 §, 6 kap. 1 § och 7 kap. 3 § skadeståndslagen (412/ 1974). Er- sättning kan dock inte jämkas på basis av att den skadelidande själv bidragit till skadan, om inte den skadelidande har förfarit upp- såtligen eller med grov oaktsamhet. Ersättning betalas inte för en obetydlig skada. Utövare av hälso- eller sjukvårdsverksamhet skall ha försäkring för ansvarighet som avses i denna lag. Den som underlåtit att ta försäkring är skyldig att för tiden för underlåtenheten betala högst tiodubbel försäkringspremie. Försäk- ringsinspektionen beslutar hur den försäkringspremie som ligger till grund för den förhöjda premien skall beräknas. (29.1.1999/87) Försäkringspremie jämte dröjsmålsränta är verkställbar utan dom eller utslag. I denna lag nämnd försäkring kan beviljas av ett försäkringsbolag som enligt lagen om försäkringsbolag (1062/79) har rätt att bedriva sådan försäkringsrörelse i som hör till skadeförsäkrings- klass 13. (/363) Vad 1 mom. stadgar tillämpas på motsvarande sätt på sådant ut- ländskt försäkringsbolag som har en representation i eller som här bedriver fritt tillhandahållande av försäkringstjänster så- som därom särskilt stadgas. (/363) Samtliga försäkringsbolag som bedriver patientförsäkringsrörelse i skall vara medlemmar i . Centralen svarar för ersättningsverksamheten enligt denna lag och kan bevilja försäkringar för medlemsbolagens räkning. Centralen ansvarar för skada då fall av underlåtenhet att ta försäkring före- ligger samt bestämmer och uppbär i 4 § 2 mom. nämnd förhöjd försäkringspremie. Dessutom skall centralen i samband med ett finländskt försäkringsbolags likvidation eller konkurs sköta ut- betalningen av ersättningar sedan försäkringsbeståndet jämte mot detta svarande tillgångar har överförts till centralen samt även handha övriga uppgifter som anges i 15 kap. 14 § lagen om för- säkringsbolag och i 49 § lagen om utländska försäkringsbolag (398/1995). Gäller likvidationen eller konkursen ett utländskt för- säkringsbolag vars hemstat hör till Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet, vidtar centralens skyldighet att betala ut ersätt- ningar dock som När Patientförsäkringscentralen har betalt ersättning till den skadelidande, övergår dennes rätt till ersättning från administrations- eller konkursboet till centralen upp till det belopp som denna har betalt ut i ersättning. (29.1.1999/87) utövar tillsyn över Patientförsäkrings- centralens verksamhet och vederbörande ministerium fastställer dess stadgar. Vid tillsynen iakttas i tillämpliga delar vad som i lagen om försäkringsbolag bestäms om tillsynen över försäkringsbolag. (29.1.1999/87) 5 a § (27.11.1998/879) Upptagande av försäkring i ett annat försäkringsbolag Försäkringar enligt denna lag upphör att gälla efter det att försäkringstagaren fått vetskap om att försäkringsbolagets lik- vidation eller konkurs har inletts och om skyldigheten att inom den utsatta tiden teckna ny försäkring. Har försäkringstagaren inte tecknat försäkring i ett annat försäkringsbolag anses han ha försummat sin försäkringsplikt enligt denna lag. Förvalt- ningen för det särskilda administrationsboet och för utländska för- säkringsbolags del Patientförsäkringscentralen förpliktas att utan dröjsmål skriftligen underrätta försäkringstagarna om ovan nämnda skyldighet att teckna försäkring i ett annat försäkringsbolag. 5 b § (20.12.1996/1085) Om för en ersättning enligt denna lag till följd av ett för- säkringsbolags likvidation eller konkurs antingen delvis eller helt saknas säkerhet sedan tilläggsavgift enligt 10 kap. 7 § lagen om för- säkringsbolag eventuellt har påförts försäkringstagarna, kan försäk- ringstagare förpliktas att betala tillskottspremie för patientför- säkringen så som denna paragraf stadgar. Vad som stadgas i denna paragraf gäller inte konsument eller en sådan näringsidkare som, med beaktande av arten och omfattningen av näringsverksamheten samt förhållandena i övrigt, i sin egenskap av försäkringsgivarens avtalspart kan jämställas med en konsument. Tillskottspremie kan påföras sådan försäkringstagare som med stöd av ägande eller på andra grunder har utövat betydande in- flytande på ett försäkringsbolags förvaltning, om bolaget vid be- drivandet av patientförsäkring väsentligen underlåtit att iaktta bestämmelser eller föreskrifter om försäkringsrörelse eller i affärs- verksamheten gjort sig skyldigt till brottsligt förfarande som inte kan betraktas som ringa. Den tillskottspremie som påförs enligt detta moment skall för varje enskild försäkringstagare vara lika stor som den ekonomiska nytta han fått. Om tillskottspremie enligt 2 mom. inte räcker för att täcka den andel för vilken säkerheter saknas och om premierna för försäkring baserad på denna lag i genomsnitt har varit oskäligt låga i jäm- förelse med kostnaderna av försäkringarna och detta kan anses ha bidragit väsentligt till att försäkringsbolaget försatts i likvidation eller konkurs, kan utöver premien enligt 2 mom. dessutom en tillskottspremie påföras de andra patientförsäkringstagare i bolaget som fått väsentlig ekonomisk nytta av de alltför låga försäkrings- premierna. Tillskottspremien enligt detta moment får dock för varje enskild försäkringstagares del vara högst lika stor som den ekonomiska nytta som han till följd av alltför låga försäkrings- har fått som föregått försäkringsbolagets likvidation eller konkurs. Beslut om tillskottspremie, dess storlek och redovisningen av den fattas av Patientförsäkringscentralen. Ministeriet meddelar vid behov närmare föreskrifter om tillämpningen av detta moment. På debiterad tillskottspremie som förfallit till betalning och inte er- lagts senast på förfallodagen uppbärs dröjsmålsränta enligt ränte- sats som avses i 4 § 3 mom. räntelagen. Tillskottspremie jämte dröjsmålsränta får sökas ut utan dom eller beslut enligt lagen om indrivning av skatter och avgifter i utsökningsväg (367/1961). (27.11.1998/879) 5 c § (20.12.1996/1085) Om för en ersättning enligt denna lag till följd av ett försäkrings- bolags likvidation eller konkurs antingen delvis eller helt saknas säkerhet sedan försäkringstagare har påförts tillskottspremie, skall de försäkringsbolag som bedriver patientförsäkring gemensamt ansvara för ersättningen eller del av den. andel för vilken säkerheter saknas sker genom att en årlig garanti- avgift uppbärs hos de försäkringsbolag som bedriver patientför- säkring under debiteringsåret. Den merkostnad som garantiavgiften orsakar kan försäkringsbolaget inkludera i de patientförsäkrings- som förfaller till betalning. Avgiftens storlek fastställs i proportion till försäkringsbolagets premieinkomst av patientförsäkringen eller till en beräknad premie- inkomst utgående från de risker som försäkringarna täcker. Av- giften får utgöra högst av ovan avsedd premie- inkomst. Ministeriet utfärdar vid behov närmare föreskrifter om tillämpningen av detta moment. På debiterad avgift och förskott på avgift som förfallit till betal- ning och inte erlagts senast på förfallodagen uppbärs dröjsmåls- ränta enligt räntesats som avses i 4 § 3 mom. räntelagen. Avgift och förskott på avgift samt dröjsmålsränta får sökas ut utan dom eller beslut så som stadgas i lagen om indrivning av skatter och avgifter i utsökningsväg. 5 d § (27.11.1998/879) Patientförsäkringscentralens rätt att få upplysningar Patientförsäkringscentralen har rätt att av myndigheterna, av den som idkar hälso- och sjukvård, av arbetsgivaren för den skade- lidande eller för någon annan som ansöker om ersättning, av en pensions- eller försäkringsanstalt, en pensionsstiftelse samt en arbetslöshetskassa avgiftsfritt och utan hinder av vad som någon annanstans bestäms om tystnadsplikt eller utlämnande av person- registeruppgifter få de upplysningar som behövs för att bestämma ersättningsgrunden och omfattningen av ersättningsskyldigheten. För utlämnande av uppgifter till någon annan yrkesutbildad person inom hälso- och sjukvården än den som gett den behandling eller vård som skadeärendet gäller skall centralen dock betala en ersätt- ning som motsvarar kostnaderna. Patientförsäkringscentralen har efter det att ett försäkringsbolag försatts i likvidation eller konkurs rätt att av administrations- eller konkursboet få de upplysningar som centralen behöver för att kunna sköta sina uppgifter enligt denna lag. 6 § (/363) Anmälan av villkoren för patientförsäkring och av försäkrings- premierna Försäkringsbolaget skall skriftligen tillställa Försäkringsinspek- tionen de allmänna och särskilda försäkringsvillkor som gäller pati- entförsäkring för kännedom senast en månad innan de tas i bruk. (29.1.1999/87) kan vid behov kräva att försäkrings- bolaget tillställer en utredning om de grunder för försäkringspremierna, de formulär och de andra hand- lingar som bolaget använder i kontakterna med försäkringstagarna. (29.1.1999/87) Patientförsäkringspremierna skall dock med beaktande av tryggandet av de försäkrades förmåner beräknas så att försäkrings- premierna är skäliga i förhållande till kostnaderna för försäkringarna. kan meddela föreskrifter om den risk- klassificering som ligger till grund för statistikföringen av försäk- ringar och skador. (29.1.1999/87) Försäkringsbolagen skall så som be- stämmer låta utföra sådana undersökningar och beräkningar som åliggandena enligt denna paragraf förutsätter. (29.1.1999/87) 7 § (27.11.1998/879) Skyldighet att bevilja försäkring Patientförsäkringscentralen får inte vägra att bevilja en patient- försäkring, om ett försäkringsbolag som nämns i 5 § 1 mom. vägrar att göra det. 7 a § (/363) Försäkringstagarens rätt att uppsäga försäkringen Försäkringstagaren kan säga upp för- säkringen att övergå till ett annat försäkringsbolag. Uppsägningen skall göras skriftligt. Till uppsägningsanmälan skall bifogas ett in- tyg över en ny försäkring. 8 § (27.11.1998/879) Rätten att med stöd av denna lag få ersättning för sjukdoms- kostnader och för andra utgifter som orsakats av en skada, för sveda och värk samt för lyte eller för annat bestående men är oberoende av om den ersättningssökande på någon annan grund har rätt till motsvarande ersättningar eller förmåner på grund av samma skadefall. Ersättning för minskning i inkomst eller uppehälle samt förlust av nödvändigt underhåll erläggs med stöd av denna lag endast till den del ersättningen överstiger den motsvarande ersättning eller förmån som betalas med stöd av någon annan lag. Patientförsäk- ringscentralen kan till den ersättningssökande likväl betala ut även den del av ersättningen som skall betalas med stöd av någon annan lag, om sökandens utkomst i annat fall uppenbarligen skulle äventyras. En ersättning som med stöd av någon annan lag betalts till ersättningssökanden samt en ersättningspost som skall betalas på grund av ett redan fattat ersättningsbeslut, men som förfaller till betalning , kan dras av från den ersättning som skall betalas med stöd av denna lag. Övergång av rätten till ersättning samt regressrätt Om ersättningssökanden har rätt till ersättning eller en förmån till följd av samma skadefall med stöd av någon annan lag, övergår denna rätt till Patientförsäkringscentralen till det belopp som centralen betalt i ersättning. Till Patientförsäkringscentralen över- går dock inte den rätt som ersättningssökanden har att erhålla er- sättning eller förmån med stöd av lagen om service och stöd på grund av handikapp (380/1987). (27.11.1998/879) Har den skadelidande rätt till skadestånd av den som orsakat patientskada eller dennes arbetsgivare, övergår nämnda rätt enligt denna lag till den som utgett ersättning, likväl enbart i det fall då skada orsakats uppsåtligen eller av grovt vållande. Avtal i vilket en försäkringsgivare gentemot en regresskyldig för- behåller sig en mer omfattande rätt än den som stadgas i 2 mom. är utan verkan. 9 a § (27.11.1998/879) En försäkringsanstalt som med stöd av trafikförsäkringslagen (279/1959), olycksfallsförsäkringslagen (608/1948) eller lagen om olycksfall i militärtjänst (1211/1990) har betalt ersättning för sjuk- domskostnader eller andra kostnader, för minskning i inkomster eller uppehälle, för sveda och värk, lyte eller annat bestående men eller förlust av nödvändigt underhåll har rätt att återfå den andel av ersättningarna som den skadelidande uppenbart klart skulle ha haft rätt till med stöd av denna lag. En försäkringsanstalt som med stöd av en frivillig försäkring enligt lagen om försäkringsavtal (543/1994) har betalt ersättning för sjukdomskostnader har rätt att återfå den del av ersättningarna som den skadelidande uppenbart klart skulle ha haft rätt till med stöd av denna lag. 10 § (27.11.1998/879) Yrkande på ersättning med stöd av denna lag skall framställas hos Patientförsäkringscentralen efter att den ersättnings- berättigade fick kännedom om skadan eller borde ha känt till skadan. Av särskilda skäl kan ersättning krävas även . Ersätt- ning skall dock krävas senast efter den händelse som lett till skadan vid hot om att rätten till ersättning med stöd av denna lag går förlorad. 10 a § (30.6.2000/640) Fördröjs utbetalningen av ersättning som avses i denna lag, skall Patientförsäkringscentralen betala den fördröjda ersättningen för- höjd för dröjsmålstiden. Förhöjningen följer den räntefot som avses i 4 § 3 mom. räntelagen. Skyldigheten att betala ersätt- ningen förhöjd gäller dock inte prestationer som grundar sig på samordning eller regressrätt mellan försäkrings- eller pensions- anstalter som bedriver lagstadgad försäkringsverksamhet. En förhöjning enligt 1 mom. skall räknas ut för av dröjsmålstiden. Den räknas dock inte ut för från utgången av den kalendermånad då den skadelidande hos Patientförsäkringscentralen framställt sina krav samt en sådan utredning om ersättningens grund och belopp som skäligen kan krävas av honom eller henne med beaktande även av centralens möjligheter att skaffa utredning. För en ersättningspost som med stöd av ett och samma beslut skall betalas senare räknas dock förhöjningen från förfallodagen. Beror det av den skadelidande att ersättning inte kunnat ut- betalas i rätt tid, är Patientförsäkringscentralen inte skyldig att betala ersättningen förhöjd än från den dag då hindret, enligt vad centralen känner till, har upphört. Om betal- ningen av ersättningen fördröjs till följd av en bestämmelse i lag eller på grund av avbrott i den allmänna samfärdseln eller betal- ningsrörelsen eller av något annat liknande oöverstigligt hinder, är centralen inte skyldig att betala ersättningen förhöjd för den dröjs- målstid som beror på detta hinder. Ersättningsförhöjningar som understiger betalas inte ut. Beloppet justeras enligt det löneindextal som nämns i 9 § lagen om pension för arbetstagare (395/1961). Det justerade be- loppet avrundas till närmaste . Social- och hälsovårdsministeriet meddelar vid behov anvisningar till Patientförsäkringscentralen om tillämpningen av denna paragraf. 11 § (30.6.2000/640) tillsätter patientskadenämnden i sänder och ut- ser en av medlemmarna till ordförande och två till vice ordförande. Om en medlem eller en ersättare avgår eller avlider under mandat- tiden, skall social- och hälsovårdsministeriet utse en ny medlem eller ersättare i hans eller hennes ställe för den återstående mandat- tiden. består av åtta medlemmar och sexton ersättare. Nämndens medlemmar skall vara förtrogna med hälso- och sjuk- vårdsfrågor. Ordföranden och vice ordförandena skall ha avlagt ju- ris kandidatexamen och minst två av dem skall vara förtrogna med skadeståndsfrågor. Ordföranden skall dessutom vara förtrogen med domarvärv. Två av medlemmarna skall vara specialistläkare och minst en skall vara annan yrkesutbildad person inom hälso- och sjukvården. Vad som bestäms om medlemmarna gäller också er- sättarna. medlemmar och andra personer som sköter nämndens uppgifter handlar under tjänsteansvar. Närmare bestämmelser om nämndens förvaltning och organi- seringen av verksamheten utfärdas genom förordning av statsrådet. 11 a § (30.6.2000/640) har till uppgift att på begäran av en ersätt- ningssökande, Patientförsäkringscentralen, den som idkar hälso- och sjukvård eller en försäkringsanstalt som med stöd av 9 a § yrkar på specificering av ersättningar ge rekommendationer om hur ett ersättningsärende skall avgöras samt på begäran av en domstol eller en part ge utlåtande i ett ersättningsärende som behandlas vid domstolen. Innan Patientförsäkringscentralen fattar ett slutligt ersättnings- beslut skall ärendet hänskjutas till patientskadenämnden när det handlar om grunderna för fastställande av ersättning på grund av bestående arbetsoförmåga eller underhållsbidragsersättning på grund av dödsfall. Om Patientförsäkringscentralen avviker från patientskadenämndens ersättningsrekommendation till nackdel för ersättningstagaren, skall centralen foga rekommendationen till sitt beslut. Nämnden skall särskilt sträva efter att förenhetliga ersättnings- praxis vid patientskador. Nämnden kan vid behov ge försäkringsgi- varna allmänna tillämpningsrekommendationer i ersättningsären- den enligt denna lag. Rättsskyddscentralen för hälsovården och länsstyrelserna är skyldiga att ge patientskadenämnden den handräckning som nämn- den behöver för att sköta sina uppgifter. 11 b § (30.12.2003/1359) Behandling av ersättningsärenden i nämnden Om en begäran som avses i 11 a § är uppenbart obefogad, behöver rekommendation eller utlåtande inte lämnas. I det fall att Patient- försäkringscentralen inte har behandlat ett ersättningsärende som avses i begäran, kan patientskadenämnden överföra behandlingen av ärendet till Patientförsäkringscentralen. När en domstol har träffat ett avgörande i ett ersättningsärende, får patientskadenämnden inte behandla ärendet till den del dom- stolen redan avgjort det. Om ärendet är anhängigt vid domstol får utlåtande lämnas bara till domstolen på dess eller en parts begäran. Nämnden får behandla ett ersättningsärende också när det gäller grunden för ersättningen, även då begäran om rekommendation om hur ärendet skall avgöras endast gäller ersättningens storlek. Nämnden avgör ärendena på föredragning i plenum eller vid en av plenum tillsatt delegations sammanträde. Vid behandlingen av ärenden i nämnden iakttas bestämmelserna i förvaltningslagen (434/2003), språklagen (423/2003) och samiska språklagen (1086/2003). Behandlingen av ärenden i nämnden är avgiftsfri. 11 c § (30.6.2000/640) kan i sitt namn förvärva rättigheter och ingå förbindelser samt söka, kära och svara vid domstolar och hos andra myndigheter. Nämndens plenum bestämmer vem som har rätt att företräda nämnden och teckna dess namn. Nämnden skall meddela dessa personers namn och hemort till , som på begäran utfärdar intyg över vem som har rätt att företräda nämnden och teckna dess namn. Nämndens hemort är . 11 d § (30.6.2000/640) verksamhet övervakas av Försäkringsinspek- tionen. 11 e § (30.6.2000/640) Finansiering av nämndens verksamhet Kostnaderna för patientskadenämndens verksamhet betalas av Pati- entförsäkringscentralens medel enligt nämndens budget som årli- gen fastställs av . Bestämmelser om fördelningen om kostnaderna mellan de för- säkringsbolag som idkar patientförsäkringsverksamhet utfärdas genom förordning av statsrådet. 12 § (27.11.1998/879) rätt att få upplysningar har rätt att av myndigheterna, av den som idkar hälso- och sjukvård, av arbetsgivaren för den skadelidande eller för någon annan som ansöker om ersättning, av en pensions- eller försäkringsanstalt, en pensionsstiftelse samt en arbetslöshets- kassa avgiftsfritt och utan hinder av vad som någon annanstans bestäms om tystnadsplikt eller utlämnande av personregister- uppgifter få de upplysningar som behövs för utredning av ett ärende som nämnden behandlar. 13 § (29.10.1999/991) I fråga om tystnadsplikten för den som är anställd hos Patientför- säkringscentralen eller som centralen anlitar som sakkunnig på grundval av ett uppdrag och i fråga om tystnadsplikten för den som är anställd hos patientskadenämnden eller som nämnden anlitar som sakkunnig på grundval av ett uppdrag, samt i fråga om utlämnande av uppgifter som omfattas av tystnadsplikten och i fråga om brott mot tystnadsplikten gäller i tillämpliga delar be- stämmelserna i 18 kap. 6, 6 b och 6 c § lagen om försäkringsbolag. Ersättningstalan enligt denna lag kan, i den ordning som gäller för tvistemål, även föras vid underrätten på den ort inom vars dom- krets den som yrkar ersättning har sin hemort enligt lagen om be- folkningsböcker (141/69). Bemyndigande att utfärda förordning Närmare stadganden om verkställigheten av denna lag kan utfärdas genom förordning. Denna lag träder i kraft . Lagen tillämpas på patientskador som uppkommit efter det lagen har trätt i kraft. Åtgärder som verkställigheten av denna lag förutsätter kan vidtas innan lagen träder i kraft. Regeringens proposition 54/86, Ekonomiutsk. 5/86, Stora utsk. Ikraftträdelsestadganden: (----)1 1 Anm. Ikraftträdelsestadgandena har utelämnats här. Lagtexten är hämtad ur den finska författningsdatabasen . Lov om erstatning ved pasientskader mv. regler av for ordning med pasientskade- erstatning, jfr. lovens § 21. Denne loven gjelder som er voldt a)i institusjon under spesialisthelsetjenesten og kommunehelse- tjenesten, b)under ambulansetransport, eller c)av helsepersonell som yter helsehjelp i henhold til offentlig autorisasjon eller , personer som opptrer på vegne av disse eller andre personer som fastsatt i forskrift. Slike regnes som pasientskader dersom de er voldt under veiledning, undersøkelse, diagnostisering, behandling, ekspedisjon av legemidler fra apotek, pleie, vaksinasjon, prøvetaking, analyse av prøver, røntgen, forebygging av helseskader, medisinsk forsøksvirk- somhet samt donasjon av organer, blod og vev. I kraft for den offentlige helsetjenesten. Pasienten og andre som har lidt tap på grunn av pasientskade, har krav på erstatning når skaden skyldes a)svikt ved ytelsen av helsehjelp, selv om ingen kan lastes, b)teknisk svikt ved apparat, redskap eller annet utstyr som er brukt ved ytelsen av helsehjelp, c)smitte eller infeksjon, når dette ikke i hovedsak skyldes pasien- tens tilstand eller sykdom, d)vaksinasjon, eller e)forhold som medfører ansvar for helsetjenesten eller helse- personell etter alminnelige erstatningsregler. Det skal tas hensyn til om de krav skadelidte med rimelighet kan til virksomheten eller tjenesten på skadetidspunktet, er til- sidesatt. Utilstrekkelige ressurser skal ikke medføre ansvar dersom ressursfordelingen har vært forsvarlig og virksomheten i alminne- lighet holder en forsvarlig standard. Selv om det ikke foreligger grunnlag for erstatningsansvar etter første og annet ledd, kan det unntaksvis ytes erstatning når det har skjedd en pasientskade som er særlig stor eller særlig uventet, og som ikke kan anses som utslag av en risiko som pasienten må akseptere. Det skal legges vekt på om det er gitt tilstrekkelig informasjon på forhånd. Kongen kan bestemme at erstatningskrav i henhold til konvensjo- ner som er forpliktet av, skal behandles som krav etter denne loven. I kraft for den offentlige helsetjenesten. Dersom årsaken til en skade på en pasient ikke kan på det rene, og skaden sannsynligvis skyldes ytre påvirkning på en pasient under behandlingen, skal det normalt antas at skaden skyldes feil eller svikt ved ytelsen av helsehjelp. Ved erstatning som følge av skade etter anbefalte eller påbudte vaksinasjoner etter lov 5. 1994 nr.