sou · GSB3136d2 · 2005-01-01 00:00:00 — 1998/99:35, Ny lag om skiljeförfarande 1999/2000:57, Ökad konkurrens på mobiltelemarknaden prop. 1999/2000:72, Ny naturgaslag 2001/02:56, Energimarknader i utveckling – bättre regler och tillsyn 2002/03:1, Budegetpropositionen , 33, Bilaga: UO 21, Energi 2002/03:85, Vissa elmarknadsfrågor 2003/04:1, Budgetpropositionen , 16, Bilaga: UO 21, Energi 2003/04:38, En ny prisinformationslag m.m. NU 1977/78:47, Med anledning av propositionen 1977/78:86 med förslag till lag om vissa rörledningar, m.m. jämte motion NU 1980/81:60, Över proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken jämte motioner 1993/94:NU22, Handel med el i konkurrens bet. 1995:96:NU1, Ny ellagstiftning 1997/98NU3, Ny ellag 2001/02:NU9, Energimarknader i utveckling – bättre regler och tillsyn rskr 1977/78:210 rskr. 1980/81:381 rskr. 1993/94:358 rskr. 1995/96:2 rskr. 1997/98:27 rskr. SOU 1996:49, Regler för handel med el SOU 1999:5, Effektiva värme- och miljölösningar SOU 1999:115, Värme – och gasmarknadsutredningens slutbetän- kande SOU 2000:90, Elnätsföretag – regler och tillsyn SOU 2002:14 Statlig tillsyn – Granskning på medborgarnas uppdrag SOU 2002:54, En ny prisinformationslag SOU 2003:2, Fördelningseffekter av miljöpolitik, Bilaga 11 till LU 2003 SOU 2003:48, Införlivande av transparensdirektivet Bilaga 4, Kon- kurrensrådets rapport: Vilka företag omfattas av transparensdi- rektivet? SOU 2004:64, Allmänna vattentjänster. Betänkande från Va- lagsutredningen SOU 2004:100, Tillsyn – Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn Ökonomi- og den 29. marts 2004, . Aftale mellem regeringen (Venstre og det Konservative Folke- parti) og Socialdemokraterne, , Det Radikale Venstre og Kristendemokraterna vedr. vindenergi och decentral kraftvärme m. (opfölgning 19. aftalen). Rådets direktiv /13/EEG av om oskäliga villkor i konsumentavtal, Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT) L 095, 21.04.1993 och rådets direktiv /21/EG av om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv), Europeiska gemenskapernas officiella tidning 108, 24.4.2002 och rådets direktiv /53/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv /92/EG, Europeiska unio- nens officiella tidning (EUT) L 176, och rådets direktiv /55/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv /30/EG, EUT L 176, Kommissionens tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagsttiftning, EGT C 372, 9.12.1997 NJA 1945 s 354 NJA 1949 s 35. NJA 1952 s 50 NJA 1984 s 512 NJA 1987 s 388 SvJT 1947 s 20 , Per och Bogetoft, , Norm Models, AG2:V2 – Progress Report, för . , Per och Bogetoft, , Economic and environmental efficiency of district heating plants, 2004 . , Per och Bogetoft, , Evolutionary Regulation: From CPI-X towards contestability, Sumicsid report, 2004. , Per och Bogetoft, , Ex-post Regulation, Sumicsid, preproject 2 – final 2 report, 2002. , , , och , , , District Heating – Future Scenarios of 2015. , och , , Fjärrvärme i – En analys av ägande, jämställdhet, priser och lönsamhet i sven- ska fjärrvärmeföretag med vissa internationella utblickar, , 2003. (, m.fl. 2001) , och , , , Svensk fjärrvärme – ägare, priser och lönsamhet, 2001. (, m.fl. 2003). Averch, H. And , L., The Behavior of the Firm under Regulatory Constraint; , Decem- ber 1962. Avgiftsgruppen med representanter för Fastighetsägarna, , , och Hyresgästernas Riks- förbund, Fastigheten genom – En avgiftsstudie för , En avgiftsstudie för , En avgiftsstudie för , En avgiftsstudie för , En avgiftsstudie för , En avgiftsstudie för . Avgiftsgruppen (HSB, , , , Fastighetsägarna) Fjärrvärmeföretagen och ägandet, Rapport . Avgiftsgruppen (HSB, , , , Fastighetsägarna) Fjärrvärmeföretagen och ägandet, Rapport . , och , , Managerial Economics – An Analysis of Business Issues, FT . partners AB, Kritisk granskning av de eko- nomiska parametervärdena för kapitalkostnaderna i nät nytto- modellen, uppdrag för . i (ECON), Vissa strukturfrågor i fjärr- värmesektorn, . Ek, , STEM, Priset på fjärrvärme – reglering av förändring och nivå, . Ek, , STEM, Ekonomisk reglering av fjärrvärme i , underlag till . , , , och , , Effects of planned expansion of waste incineration in the Swedish district heating systems, Division, , , , . , S. och , T., Fjärrvärme en prissättningsstudie (00/01). Energitilsynet og Energiklagenaevnet , Prisbestemmelser og myndighetskompetencer, En redogörelse omhandlende energiforsyningslovene, , Decem- ber 2001. Energistyrelsen, , , Effektivisering av fjern- varmesektorn, Idékatalog, Udkast . Energistyrelsen, , , Rammevillkår for fjern- varmesektorn, Baggrundsrapport till projektet fjernvarmesektorn. Euroheat & , District Heat in Europe, Country by Country 2003 Survey. Elforsk, El från nya anläggningar – 2003, rapport nr 03:14 juni 2003 FVB, Analysgruppen , Förstudie Regional fjärrvärme , , och Ener- giverken i (ej offentlig utredning). , med fjärrvärme i , 1999. Gebremedhin, , Regional and Industrial Co-operation in , Division of , De- partment of Mechanical , . Grohnheit, , , Competition in the market for space heating. District heating as the infra- structure for competition among fuels and technologies. Grohnheit, , , En nordeuropeisk elbörs, Afdelningen for Systemanalyse, Forskningscenter Risö, . , , Effektivitetsstudier med Data Envelopment Analysis. En teoretisk studie med empirisk tillämpning på svensk fjärrvärme, Magisteruppsats i Nationalekonomi, Eko- nomiska institutionen, SLU . , , Fjärrvärmeföretagen – Utredning om behovet av förhandsreglering och priskontroll, . , , Econometri, 3 SV. Multipel Regression, . IVA 2002, El och kraftvärme från kol, naturgas och biobränsle. Hackett, , The Economics of Antitrust and Regulation, chapter 12: Natural Monopoly Regulation, , Econ 459. Joskow, ., Electricity Sector Restructuring and Competi- tion: lessons learned, Cuadernos de Economía, år 40, No 121, s. 548–558, . Joskow, ., The Determination of Allowed Rate of Return in a Formal Regulatory Hearing, , 1972, vol.3 issue 2, s. 632–644. Joskow, ., Regulation and deregulation after 25 years: les- sons learned for research in industrial organization, MIT MA. , , National Aggregation of Locally Described Dis- trict , , , , . , remissvar över betänkande från Va-lagsutred- ningen, Allmänna vattentjänster (SOU 2004:64). , rapport 2002:2, Vårda och skapa konkurrens – Vad krävs för ökad konsumentnytta? , rapport 2004:3, Monopolmarkander i föränd- ring. , och , , Det svenska flygets avreg- lering, C-uppsats . , ; Pade, och , , Effic- iency Gains in Danish District Heating – Is there anything to learn from benchmarking? 20 augusti 2003-08-26. , Utvärdering av spillvärmeprojekt, Delrapport för utvärdering av de lokala investeringsprogrammen, Utvärde- ring av ÅF-Energi & Miljö, . OXERA, The critical sales loss test in market definition – Com- peting Ideas . OXERA, Informational Asymmetries – whats your number?, Competing Ideas Sept 2003. Profu, Avfallsförbränning – utbyggnadsplaner, behov och brist, Uppdatering av nationell kapacitetsstudie. Profu, Energibeskattning på avfallsförbränning – ett räkneexem- pel, . Profu, Förstudie om orsaker till att spillvärme från industrin inte utnyttjas för fjärrvärmeproduktion, . Profu, Konsekvensanalyser av olika framtida styrmedels och skattemodeller för det svenska energiskattesystemet – ett sam- arbetsprojekt med svensk Energi, , och , . Analysis, , . RDT ESD 126, Approaches to the economics of regulation. Rolfsman, , Interaction between of and Utilities in an ever-changing Environment, , Division of , 2003. RVF, Kapacitet för att ta hand om brännbart och organiskt avfall, RVF Utveckling, Rapport 00:13. RVF, Kapacitet för att ta hand om brännbart och organiskt avfall, RVF Rapport 02:02. RVF, Svensk Avfallshantering . , , Avancerad ekonomisk analys i mål om tillämp- ning av konkurrenslagen i svensk domstol. Uppdragsforsk- ning åt . Sheshinski, Eytan, Regulation of , , Lecture delivered at the seminar organized by CIDE (Centro de In- vestigacion y Docencia Economicas), Citu, 20- 21, 1998. (), Kvalitativ studie – Djupintervjuer med fastighetsägare och kommuner för . (), Statistiska Meddelande . Solid biofuels – Terminology, definitions and descriptions, TC 335, TS 14588. , Förstudie av värmemarknaden, ER 23:1999. , Fjärrvärmen på värmemarknaderna, ER 19:2000. , Remissvar över . , Värme i , ET 1:2002. , Värme i , ET 23:2002. , Värme i , En uppfölj- ning av värmemarknaderna. , Värme i . , Föreskrifter om statligt bidrag till inve- stering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmda bygg- nader till fjärrvärme. , Ekonomiska parametrar till Nätnytto- modellen, . , Rapport , Kundspeci- fika samt drift och underhållskostnader, , Energuide och . , Nätnyttomodellen – utveckling, Andra avstämning mot företagsdata, . , Nättnyttomodellen utveckling – fokus på ekonomiska parametrar i modellen, . , Elnätföretagens kostnadseffektivitet och produktionsutveckling – jämförelser av nätföretagens dis- tribution av el samt utvecklingen –2002, Rapport 10:2004. och , , Konsekvensbedömning av förändrade nedsättningsregler för fjärrvärmeleveranser till industrin. , Energiläget 2002, ET 18:2002. , Energiläget 2003, ET 20:2003, novem- ber 2003. , Energiläget i siffror, ET 21:2003, janu- ari 2004. , Energiläget 2004, ET 17:2004, novem- ber 2004. , Energiindikatorer för uppföljning av energipolitiska mål – temaområden fjärrvärmemarkna- den och naturgasmarknaden. , Rapport angående systemgränser för byggnadsuppvärmning, . , Uppskattning av marknaden för kyla, främst komfortkyla i , opublicerad arbets-PM, . Statoil, Energi till bostäder och lokaler – många frågor, få svar, Energirapporten, . Statskontoret, Effektivare tillsyn över energimarknaderna, Stats- kontoret, 2003:27. STOSEB, Kraftvärme syd. När och hur mycket. Vad säger ekono- min?. STOSEB Fjärrvärmeintegrationen i , Rapport . Svensk Fjärrvärme, Fjärrvärme som uppvärmningssystem – vad tycker kunden?, FVF 1998:3. Svensk Fjärrvärme, Kalkylering i fjärrvärmeföretag, . Svensk Fjärrvärme, Industriell Spillvärme, . Svensk Fjärrvärme, Svenska Värmenät, . Svensk Fjärrvärme, Statistik 2002, . Svensk Fjärrvärme, Fjärrvärme och kraftvärme , Rapport . Svensk Fjärrvärme, Fjärrvärmen och miljön. Svensk Fjärrvärme, Konkurrenssituationen för fjärrvärmemarkna- den på värmemarknaden. , , Beslutsunderlag i svenska energiföretag – Kalkyl- praxis, prissättning och strategier för ledningsbunden energi, vid . , , Utvärdering av olika metoder för allokering i kraftvärmeproduktion. , A-Z, m?TERM=NOBEL%20PRIZE%20FOR%20ECONOMICS VanDoren, , Making sense of electricity regulation; Regula- tion, vol. Vogelsang, ; Incentive Regulation and Competition in Public Utility Markets: a 20 year Perspective; , 2002, vol 22. issue 1 s. 5–27. , , The position of district heating in the world and the corresponding use of renewables, ,. , , Avoided carbon dioxide emissions from the current global use of district heating and combined heat and power, , District Heating and Cooling, . , , Fjärrvärme som underlag för framtida kraftvärme, FVB . , och , , Potential for natural gas based CHP generation in Swedish district , . , och , , Prices in , . , , Öppna Fjärrvärmenät (TPA), Energiting 12–. , , Tredjepartstillträde till fjärrvärmenät, Arbetsrapport för . VMK/EKAN, Vad kostar fjärrvärmen? Slutrapport med fokus på metodanvisningar. , Beskrivning av kraftvärmeanläggningar – Underlag till , och . ÅF EnergiledarGruppen Nätverk , Miljönyckeltal för ener- gianvändning, , , , Tekniska förutsättningar för tredjeparts- tillträde i fjärrvärmenäten, Rapport för , och , . (N 2003:03) Beslut vid regeringssammanträde . En utredare tillkallas med uppdrag att –belysa fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaderna, –föreslå åtgärder för att bättre skydda konsumenten mot oskälig prissättning på fjärrvärme, –analysera om det är lämpligt att införa tredjepartstillträde på fjärrvärmemarknaden och, om det bedöms lämpligt, föreslå regler för detta, –analysera de samhälls- och företagsekonomiska konsekvenserna samt miljökonsekvenserna av tredjepartstillträde, –bedöma vilka tekniska och andra begränsningar som finns för tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten, och –genomföra den kompletterande analys på el- och värmeområdet som tillkännagivit när det gäller åtskillnad mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet på elmark- naden såvitt avser avgränsningen till fjärrvärmeverksamhet (bet.2001/02:NU9,rskr.2001/02:180) och om det behövs före- slå reglering eller andra åtgärder. Uppdraget skall delredovisas och vara avslutat . Utredaren skall i delredovisningen genomföra den kompletterande analys som tillkännagivit avseende åtskillnad mellan elverksamhet och fjärrvärmeverksamhet (bet. 2001/02:NU9, rskr. 2001/02:180). Fjärrvärmen har en viktig roll i omställningen av energisystemet. Utbyggnaden av fjärrvärme har bidragit till ett kraftigt minskat oljeberoende, ett effektivare energiutnyttjande, en allt högre användning av förnybara bränslen, en förbättrad tätortsmiljö och minskade utsläpp av koldioxid. Fjärrvärmeutbyggnad kan därutöver bidra till att minska användningen av elvärme och utgör en viktig förutsättning för utbyggnad av kraftvärme. Fjärrvärmen medger vidare en större flexibilitet i valet av energikälla jämfört med individuell bränsleeldning. Fjärrvärmeverksamhet består huvudsakligen av produktion och distribution av hetvatten i ett rörledningssystem för kollektiv upp- värmning av byggnader. Fjärrvärme står för av den totala uppvärmningen av bostäder och lokaler. Utbyggnaden av fjärrvärme har till största delen bedrivits i regi. I samband med avregleringen av elmarknaden infördes en bestämmelse för kommunala företag som bedriver produktion och handel med el. Bestämmelsen innebär att ett sådant företag skall bedriva verksamheten på affärsmässig grund i stället för med iakttagande av de kommunala självkostnads- och likställighetsprin- ciperna. Syftet med bestämmelsen är att de kommunala elföretagen skall verka under samma förutsättningar som de privata elföreta- gen. infördes en motsvarande bestämmelse för kommu- nala företag som bedriver distribution av fjärrvärme. Syftet med den bestämmelsen är att upprätthålla konkurrensneutraliteten mellan energislagen, dvs. el och fjärrvärme. Detta innebär att fjärr- värmesektorn är i stort sett oreglerad. Vad gäller distributionen av hetvatten utgör denna ett naturligt monopol. Statsmakterna har därför i ökad grad följt utvecklingen på fjärrvärmemarknaden i syfte att uppmärksamma ett eventuellt behov av åtgärder. Uppföljningar visar att konsumenter- nas ställning är svag i förhållande till fjärrvärmeföretagen och att konkurrensen behöver stimuleras på värmemarknaden. Uppfölj- ningar visar även att betydande strukturförändringar har skett på fjärrvärmemarknaden . Det kommunala ägandet har minskat. Nationellt och internationellt verksamma integrerade energikoncerner står för en ökad andel av ägandet av fjärrvärme- företagen. Fjärrvärmeverksamhet bedrivs också i allt högre grad med ökade avkastningskrav av såväl privata som statliga och kom- munala ägare. En stor prisspridning mellan fjärrvärmeföretagen och en ökad grad av prissättning efter alternativa uppvärmningsformer kan även konstateras. skall kommunala fjärrvärmeföretag bedrivas på affärs- mässig grund (7 kap. 2 § ellagen (1997:857)). I samband med betänkande Regler för handel med el (SOU 1996:49) påpekade flera remissinstanser i sina yttranden att den kommunala lokaliseringsprincipen förhindrade effektiva värmeför- sörjningslösningar i områden nära kommunområdesgränser. Kommunallagens lokaliseringsprincip innebär att en kommun som bedriver värmeproduktion i princip endast får leverera värme inom den egna kommunen. tillkallade regeringen en särskild utredare (dir. 1998:41) för att studera regelverket för handel med och distribution av naturgas och annan rörbunden energi. Utredaren fick i detta sammanhang i uppdrag att överväga om kommunala värmeföretag bör undantas från kommunallagens lokaliseringsprincip. överlämnades delbetän- kandet Effektiva värme- och miljölösningar (SOU 1999:5). Utred- ningen föreslog att fjärrvärmeverksamhet även skulle få bedrivas i geografisk närhet till företagets fjärrvärmeverksamhet inom kommunen i syfte att uppnå en ändamålsenlig fjärrvärme- verksamhet. Regeringen bedömde i propositionen Energimarknader i utveckling - bättre regler och tillsyn (prop. 2001/02:56) att ett undantag från lokaliseringsprincipen bör genomföras , men först efter en ytterligare utredning av möjligheterna att införa pris- tillsyn av värmedistribution. delade regeringens bedöm- ning när det gäller lokaliseringsprincipen (bet. 2001/02:NU9). Utredningar om konkurrensen för fjärrvärmen på värmemarknaderna fick regeringens upp- drag att göra en förstudie i syfte att beskriva situationen på värmemarknaden ur ett användarperspektiv. Uppdraget redovisades (dnr N1999/11368/ESB). Efter remiss- behandling fick i uppdrag av regeringen att i samråd med och samt före- trädare för bransch- och konsumentorganisationer senast den 1 redovisa en översyn av fjärrvärmemarknaden och ett förslag till metod för att följa utvecklingen på denna (dnr N1999/11368/ESB). I uppdraget ingick att ta fram ett system för riktmärkesjämförelser (s.k. benchmarking) mellan fjärrvärmeföre- tagen. överlämnade rapporten på värmemarknaderna –Rapport över upp- drag att följa utvecklingen på fjärrvärmemarknaden till regeringen (dnr N1999/11368/ESB). Rapporten innehöll förslag om utökad prisinformation, produktivitetsmätningar och nyckeltal. Den inne- höll också förslag om att utreda krav på särredovisning eller juri- disk separation av fjärrvärmeföretag, att utreda möjligheterna att införa tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten samt att utreda möjligheterna för fjärrvärmekunderna att ta upp klagomål mot priser och andra leveransvillkor. Rapporten har remissbehandlats. Regeringen bedömde i propositionen Energimarknader i utveck- ling – bättre regler och tillsyn (prop. 2001/02:56) att konkurrens- situationen, strukturförändringarna på fjärrvärmemarknaden och fjärrvärmens betydelsefulla roll i energiomställningen medför att en ökad pristransparens bör eftersträvas. För att tillgodose konsu- mentens intresse av låga fjärrvärmepriser bedömdes en ökad uppföljning av fjärrvärmepriserna vara motiverad. Även bedömde att fri prissättning för fjärrvärme kombinerat med natur- liga monopol riskerar att leda till oskäliga prishöjningar (bet. 2001/02:NU9). har fått i uppdrag att följa och analysera utvecklingen på värmemarknaderna med avseende på priser, konkurrensförhållanden, bränsleslag och utsläpp av kol- dioxid och andra miljöfarliga utsläpp från olika typer av uppvärm- ning. I detta arbete ingår att ta fram relevanta nyckeltal för att följa fjärrvärmens utveckling i olika avseenden i syfte att få kunskap om produktionsförhållanden och sambandet mellan produktion och kostnader. En första årlig uppföljningsrapport, Värme i , redovisades till (dnr N2001/11486/ESB). Åtskillnad mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet i el- och fjärrvärmeföretag Regeringen föreslog i propositionen Energimarknader i utveckling – bättre regler och tillsyn (prop. 2001/02:56) ett förbud mot gemen- sam verkställande direktör och gemensam styrelsemajoritet i elhandels- eller elproduktionsföretag och elnätsföretag. Syftet med förslaget var att försvåra möjligheterna att övervältra kostnader mellan monopolverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet. Att förhindra s.k. korssubventionering är en viktig förutsättning för väl fungerande el- och värmemarknader. avslog dock regeringens förslag i denna del (bet. 2001/02:NU9, rskr. 2001/02:180). menade att förslaget var behäftat med ett antal problem som kräver ytterligare bered- ning och överväganden. anmodade regeringen att göra en förnyad prövning av frågan och återkomma till med ett nytt förslag. Särskilt bör frågan om kongruensen i regelverket för å ena sidan nätföretag och företag som bedriver produktion av och handel med el och å andra sidan fjärrvärmeföretag och elhan- delsföretag uppmärksammas. Utbyggnaden av fjärrvärme har lett till att denna uppvärmnings- form, där den är etablerad, har en dominerande ställning på värme- marknaderna. Distributionen av hetvatten utgör ett s.k. naturligt monopol. Detta innebär att det inte är möjligt att införa rimliga konkurrenslösningar i denna del. Monopolprissättning är därför en risk. En stor prisspridning mellan fjärrvärmeföretagen och en ökad grad av prissättning efter vad alternativa uppvärmningsformer kostar kan även konstateras. Konkurrensen från andra uppvärmningsformer är ur fjärrvärme- kundens synvinkel begränsad. Värmemarknaden kännetecknas även av betydande trögheter. Kostnaderna för att byta uppvärmnings- system är det största hindret. Ett byte av uppvärmningssystem är ofta en betydande investering som kräver tillgång till kapital hos den enskilde konsumenten. Även de praktiska möjligheterna att byta uppvärmningssystem utgör ofta en begränsning för konverte- ring från fjärrvärme. Eftersom andra uppvärmningsformer inte direkt konkurrerar då fjärrvärmeanslutning skett är därmed fjärr- värmemarknaden i konkurrensrättsligt hänseende att betrakta som relevant marknad. En värmekonsument som tillgodoser sin upp- värmning med el eller andra bränslen har möjlighet att välja och byta leverantör på ett sätt om fjärrvärmekonsumenten saknar. En ökad utbyggnad av fjärrvärme i småhusområden medför även att de små värmekonsumenternas intressen behöver tillgodoses i större I övrigt bestäms konkurrensförhållandena mellan bränslena inom värmesektorn i hög grad av energibeskattningen. Åtgärder för att förbättra konkurrensen på värmemarknaden Konkurrensen inom värmesektorn bör stimuleras så att ökad effektivitet och lägre priser kan uppnås. För att uppnå en dynamisk konkurrens på värmemarknaden är det viktigt att motverka olika inträdesbarriärer. Ett sätt att öka konkurrensen på fjärrvärmemark- naden kan vara att låta spillvärmeleverantörer sälja värme direkt till konsumenten genom att få tillträde till nätet för själva distributio- nen, s.k. tredjepartstillträde. En sådan ordning torde kunna vara aktuell främst i de stora fjärrvärmesystemen. En potentiell leve- rantör av spillvärme har i princip endast ett alternativ för nyttiggörande av spillvärme genom att leverera till nätet på villkor fastställda av nätägaren. Ett bättre utnyttjande av spillvärme inne- bär även hushållning med naturresurser och en effektivare energi- användning. I främst de stora fjärrvärmesystemen i landet skulle en sådan möjlighet kunna ge ett stimulerande konkurrenstryck på fjärrvärmeföretagen som då inte är den enda köparen av spillvär- men. Vidare kan en utbyggnad av fjärrvärmen mellan tätorter sti- muleras genom tredjepartstillträde, då nätet öppnas för den som kan erbjuda värme till lägre pris. Ett utökat värmeunderlag för kraftvärme kan även innebära en effektivare elproduktion. Konkurrensen för fjärrvärmen på värmemarknaderna och kommunala fjärrvärmeföretag Utredaren skall belysa fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaderna och särskilt beakta effekterna av förändringarna i regelverket för kommunala fjärrvärmeföretag som genomfördes . Utredaren skall även belysa de affärsmässiga riskerna med att bedriva fjärrvärmeverksamhet, exempelvis hur behovet av bränsle- flexibilitet påverkar värmepriserna. Åtgärder mot oskälig fjärrvärmeprissättning Utredaren skall föreslå åtgärder för att bättre skydda konsumenten mot oskälig fjärrvärmeprissättning. Utredaren skall analysera behovet av pristillsyn på fjärrvärmemarknaden och, om det bedöms nödvändigt, föreslå hur ett regelverk och en tillsynsmodell för fjärrvärmemarknaden lämpligen kan utformas. Utgångspunkten bör vara motsvarande regelverk för el- och gasmarknaderna.