sou · GSB386 · 2005-01-01 00:00:00 — Då man även beaktade antalet förlorade levnadsår på grund av dödsfall samt invaliditet som orsakats av alkohol ökade alkoholens bidrag till den globala sjukdomsbördan från . Det finns stora regionala skillnader i hur stor andel av dödlighet och sjuklighet som kan tillskrivas alkohol. Störst negativ effekt kunde observeras i C, som bl.a. består av och , där alkoholen bidrog till av männens och av kvinnornas totala sjukdomsbörda. I A, bestående av de västeuropeiska länderna, uppgick alkoholens andel av sjukdomsbördan till för männen och för kvinnorna. Vilken är den egentliga samhällsekonomiska kostnaden för alkoholen Det bör påpekas att dessa beräkningar avser förhållanden efter det att hänsyn tagits till alkoholens skyddande effekt för hjärt- och kärlsjukdomar. De samlade hälsoskadliga effekterna ter sig således, på befolkningsnivå, som väsentligt större än nyttoeffekterna vid den konsumtion som vi ser . Trots stora problem med att beräkna de ekonomiska kostnader alkoholen orsakar samhället har utredningen låtit initiera en studie av dessa. Studien har genomförts av professor och doktoranden och kommer att redovisas som bilaga till slutbetänkandet. Syftet var att presentera resultat från tidigare genomförda så kallade cost-of-illness studier avseende alkohol- konsumtion och, framför allt, att utföra en kritisk analys av de metoder som använts och diskutera skillnader i resultat utifrån funna metodologiska olikheter. Totalt har fem tidigare studier analyserats, varav en är svensk, genomförd av (1983). En diskussion förs också om presumtiva framtida svenska kostnader när och om den svenska alkoholkonsumtionen når upp i nivå med den i övriga EU-med- lemsländer. En ny studie av alkoholens kostnader för det svenska samhället kommer att genomföras med början . Detta görs på uppdrag av och ingår som en del av ett bilateralt samarbete med mellan och WHO. Resultatet av genomgången visar på stora skillnader i de upp- skattade kostnaderna för samhället. Den svenska studien ligger högst, med en kostnad som är ca fyra gånger högre jämfört med den studie som redovisar den näst högsta kostnaden. Författarna pekar på en rad olika faktorer som kan förklara de stora skill- naderna i uppskattade samhällskostnader, varav den, enligt för- fattarna, mest uppenbara är att vilka kostnader som tas upp skiljer sig mellan de olika studierna. Den svenska studien inkluderar fler kostnadsdelar än de övriga. Andra faktorer som kan förklara olikheterna är skillnader mellan studierna i hur mycket, eller hur stor andel, av olika sjukdomar som anses kunna tillskrivas alkoholkonsumtion (s.k. attributable fraction). Studierna använder också delvis olika metoder för att skatta de indirekta kostnaderna. Ytterligare faktorer som nämns är bl.a. skillnader i definitioner av centrala begrepp och i vad som faktiskt mäts, samt kulturella och organisatoriska skillnader mellan länderna. Studien avslutas med ett resonemang om framtida kostnads- ökningar för när och om den svenska konsumtionen Vilken är den egentliga samhällsekonomiska kostnaden för alkoholen hamnar på ungefär samma nivå som genomsnittet för övriga EU- länders alkoholkonsumtion. Genom att jämföra de uppskattade samhällskostnaderna mellan två, metodmässigt jämförbara, studier, en genomförd i , med ungefär samma alkoholkonsumtion per capita som den svenska och en genomförd i , som ligger något över genomsnittet inom EU i alkoholkonsumtion, uppskattas kostnaden i öka med 40 jämfört med , om och när den svenska konsumtionen kommer i nivå med övriga EU-länder. Dessa beräkningar måste dock betraktas som mycket approximativa. 9Vad tycker svenska folket om den svenska alkoholpolitiken En central alkoholpolitisk fråga, som mätts i flera frågeunder- sökningar under , är om försäljning av alkohol skall tillåtas i vanliga livsmedelsbutiker. Frågan om vin- försäljning i vanliga livsmedelsbutiker har ställts i samtliga under- sökningar redovisade i tabell 9.1. Som framgår av tabellen uppgav av de svarande att de var positivt inställda till denna fria försäljningsform (alltså de som instämde helt och hållet eller i stort sett). Därefter ökade andelen till 72–1993–94 för att 1998 ha minskat till . var andelen positivt inställda något högre, nämligen . (juni september) och år 2002-års första två perioder (januari augusti) visade på små skillnader jämfört med . Därefter har andelen positivt inställda sjunkit till och till . Detta är en markant nedgång , ungefär av samma storlek som ökningen i början av 1990- talet. Vad tycker svenska folket om den svenska alkoholpolitiken Tabell 9.1 Andel i åldersgruppen 18 som tycker det är i stort sett riktigt eller helt och hållet riktigt att alla alkoholdrycker resp. vin, starköl eller sprit säljs i livsmedelsbutiker i olika fråge- undersökningar 1988 2004 säljas i livs- medelsbutiker Fördelningen över de fem svarsalternativen i mätningar januari framgår av tabell 9.2. Värt att notera är andelen tveksamma, som uppgick till . Detta är mer än dubbelt så stor andel jämfört med föregående år (som ej här redovisas i tabellform). Vad tycker svenska folket om den svenska alkoholpolitiken Tabell 9.2 Inställningen till påståendet att vin borde säljas i livsmedels- butiker. Fördelningen över alla fem svarsalternativ i mätningarna januari , i åldersgruppen 18 75 Helt och hållet riktigt I stort sett riktigt I stort sett felaktigt Helt och hållet felaktigt Tabell 9.3 redovisar andelarna i olika undersökningar som visat sig vara positivt inställda till en sänkning av åldersgränserna på System- bolaget från 20 till och/eller till en höjning av de svenska alkoholpriserna. Andelen positivt inställda till en sänkning av åldersgränsen på Systembolaget ökade /94. var det av den vuxna svenska befolkningen som svarade att de var för sänkta åldersgränser, 1993–94 över 40 pro- cent. () hade andelen sjunkit till 29 pro- cent, en andel som var ungefär densamma både och . hade andelen positivt inställda ökat igen till för att i de två efterföljande mätningarna åter ha minskat till, som lägst, . Mätningarna –visade återigen en viss ökning, till . Frågan om de svenska alkoholpriserna har inte ställts lika ofta som de två före- gående frågorna. Enligt dessa undersökningars data tyder det mesta på att andelen som var positiva till höjda alkoholpriser minskat: från , till både och . Vad tycker svenska folket om den svenska alkoholpolitiken Tabell 9.3 Andel i åldersgruppen 18–som tycker det är helt och hållet eller i stort sett riktigt (eller helt eller delvis riktigt) att åldersgränsen på Systembolaget sänks till och att priset på alkoholdrycker borde höjas enligt olika frågeundersökningar 1967–2004 TEMO-M (n=5993) 2001(juni–sept) TEMO-M (n=5993) 2002 (jan–april) TEMO-M (n=6001) (maj–aug) TEMO-M (n=6015) 2002 (sept–dec) TEMO-M (n=2975) (jan–april)