sou · GSB395 · 2005-01-01 00:00:00 — I en del undantagsfall kan det hända att informationen som skall vara med i prospektet inte är relevant för emittentens verksamhets- område, dess rättsliga form eller de finansiella instrument prospektet avser. Verksamheten kanske helt enkelt inte går att beskriva på ett adekvat sätt om de informationskrav som uppställs i mallar och moduler måste följas. I sådana fall skall prospektet innehålla information som är likvärdig med den som krävs i direktivet och förordningen.20 Om det inte finns någon sådan likvärdig information skall kravet inte tillämpas. Det kan tilläggas att artikel 23.4 i förordningen anger att information som krävs i bilagorna till förordningen får utelämnas, om den inte är relevant för emittenten, erbjudandet eller de finansiella instrument som avses i prospektet. 18Artikel 8.2. a–b. 19Artikel 8.2 b och c. Prospektets innehåll och utformning 4.5Införlivande av information genom hänvisning Utredningens förslag: Information kan införlivas i prospektet genom hänvisning till ett eller flera dokument som har godkänts av eller givits in till inspektionen enligt vissa bestämmelser i lagen om börs- och clearingverk- samhet. Införlivande av information genom hänvisning föreslås bli genomförd i svensk rätt enligt direktivets lydelse. När information införlivas genom hänvisning skall en förteckning med hänvisningar tillhandahållas. Skälen för förslaget: Det nya prospektdirektivet ger en möjlighet att uppfylla ställda informationskrav genom hänvisningar till information i andra dokument.21 Det finns dock ingen möjlighet att i sammanfatt- ningen hänvisa till andra dokument. Av ingressats 30 i förordningen framgår att syftet med att tillåta införlivande av information genom hänvisningar är att förenkla och minska kostnaderna för utarbetande av prospekt. Hänvisningarna får dock inte påverka läsbarheten och förståelsen av prospektets innehåll. Den övergripande bestämmelsen i artikel 5 i prospekt- direktivet om att prospekten skall vara lätta att förstå och analysera skall alltid beaktas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas språket i den information som införlivas genom hänvisning och dettas förenlig- het med själva prospektet. Information som införlivas genom hänvisning får avse historiska uppgifter, men om dessa är relevanta på grund av att förhållandena ändrats i väsentligt avseende, bör detta tydligt anges i prospektet och uppdaterade uppgifter bör även redovisas. Det kan invändas att informationen blir mindre tillgänglig om det en investerare måste läsa olika dokument för att få en helhetsbild. Det finns emellertid krav i direktivet på att prospektet skall innehålla en förteckning med hänvisningar till var informa- tionen finns. Det är inte heller ovanligt att prospekt som upprättas enligt nu gällande regler innehåller hänvisning till information i andra dokument, t.ex. årsredovisningar. Detta är särskilt vanligt vid erbjudanden av obligationer. De dokument som till vilka hänvisning kan ske är sådana som har godkänts av den behöriga myndigheten eller getts in till denna. 21 Artikel 11. Prospektets innehåll och utformning Den årliga informationen som skall ges in i enlighet med prospekt- direktivets artikel 10 (årsredovisningar, delårsrapporter etc., se av- snitt 4.7) är exempel på en publikation som det kan hänvisas till. Direktivet hänvisar också till information som krävs avseende inregistrerade fondpapper.22 Dessa bestämmelser återfinns i svensk rätt i lagen om börs- och clearingverksamhet och i föreskrifter.23 I förordningens artikel 28 ges exempel på handlingar till vilka hänvisning kan ske. Finansiella års- och delårsrapporter. Fusionsdokument eller liknande. Revisionsberättelser och årsredovisningar. Stiftelseurkund och bolagsordningar. Cirkulär till värdepappersinnehavare. Vidare föreskrivs i förordningen bl.a. att den som upprättar prospektet får införliva information genom hänvisning endast till vissa delar av ett dokument, förutsatt att det anges att de delar som inte införlivas antingen inte är relevanta för investerarna eller att motsvarande information ges på annan plats i prospektet. Språkbestämmelser som gäller för prospekt skall även tillämpas för innehållet i de dokument som det hänvisas till. Utredningens förslag: Prospekt skall upprättas på svenska när finansiella instrument erbjuds till allmänheten eller blir föremål för handel på en reglerad marknad i . I vissa fall kan dock prospektet upprättas på ett i finanskretsar internationellt gångbart språk. När ett prospekt har godkänts av en behörig myndighet i en annan stat inom EES än , kan endast kräva att en sammanfattning av prospektet upprättas på svenska. 22Se kapitel 4 och 5 i direktiv /34/EG. 23Se 5 kap. i lagen om börs- och clearingverksamhet och föreskrifter om inregistrering av fondpapper m.m. (FFFS 1995:43). Prospektets innehåll och utformning Skälen för förslaget: Enligt prospektdirektivet får den behöriga myndigheten bestämma på vilket eller vilka språk som prospektet får upprättas om erbjudandet eller ansökan om upptagande till handel av finansiella instrument enbart omfattar det egna landet.24 Om ett erbjudande eller ansökan om upptagande till handel avser både hemlandet och andra länder inom EU skall prospektet upp- rättas på ett språk som godkänts av den behöriga myndigheten och på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar eller det språk som godtas i det land eller länder där erbjudandet också gäller. En emittent kan således välja att upprätta prospektet på enbart svenska (om det krävs av den behöriga myndigheten) och på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar. Emittenten kan också välja att exempelvis upprätta prospektet på svenska och franska om erbjudandet eller upptagandet till handel vänder sig till dessa båda länder. Om erbjudandet eller ansökan om upptagande till handel vänder sig enbart till andra länder inom EU än det land där emittenten har sitt säte skall prospektet upprättas på ett språk som används i internationella finanskretsar, eller det språk som godtas av den behöriga myndigheten i det aktuella värdlandet.25 Ett språk som används i internationella finanskretsar är engelska. Ett svenskt bolag kan alltså skriva prospektet på engelska och få det godkänt av om erbjudandet enbart gäller utanför . I ett sådant fall kan inte inspektionen kräva att det prospekt som offentliggörs upprättas på svenska. Det kan den – enligt direktivet – bara göra om erbjudandet vänder sig till den svenska marknaden. När prospektet ges in till för granskning kan dock utgivaren inte använda sig av ett prospekt som upprättats på det språk som godtas av den behöriga myndigheten i värdlandet (om inte detta språk är ett språk som används i internationella finanskretsar). Här följer av bestämmelserna i direktivet att det prospekt som skall granskas antingen skall vara upprättat på svenska eller på ett språk som används i internationella finans- I det fall prospektet upprättas på två språk är det naturligtvis inget som hindrar att det anges i prospektet vilket språk som har tolkningsföreträde. 26Artikel 19.2 andra stycket. Prospektets innehåll och utformning Vid en ansökan om upptagande till handel på en reglerad marknad av icke-aktierelaterade finansiella instrument vars nominella värde per enhet är räcker det med att upprätta prospektet på ett i finanskretsar internationellt gångbart språk. Finansinspek- tionen kan alltså i detta fall inte kräva att den som ansöker om upptagande till handel också skall upprätta prospektet på svenska. Den som ansöker om upptagande till handel kan dock välja att upprätta prospektet på enbart svenska. Upptagande till handel av dessa finansiella instrument undantas alltså från skyldigheten att – i vissa fall – upprätta prospektet på två språk.27 Oavsett vilken regel som bestämmer språket är det alltid möjligt för respektive stat – där det är tillämpligt – att kräva att samman- fattningen upprättas på deras egna språk. Enligt de uppgifter som utredningen har inhämtat kräver Finans- inspektionen att ett prospekt skall upprättas på svenska. Inspektionen har emellertid gjort undantag för börsprospekt som upprättats i andra länder och som där har godkänts av behörig myndighet. För dessa prospekt skall inte myndigheten enligt bestämmelserna i 2 kap. 5 § lagen om handel med finansiella instrument göra någon ny prövning. Inspektionen kan dock enligt samma bestämmelse begära att prospektet skall översättas till det svenska språket. har i det senare fallet godkänt prospekt som upprättats på engelska, norska och danska. Inspek- tionen har dock därutöver krävt ett svenskt tillägg till dessa prospekt med en svensk översättning av villkoren för erbjudandet och skatte- information samt eventuell ytterligare information som är särskilt riktad till svenska investerare. Enligt utredningen bör prospektet alltid upprättas på svenska i de fall ett prospekt upprättas för allmänheten i eller för upptagandet till handel på en reglerad marknad här i landet. Alternativet skulle kunna vara att låta den som upprättar prospektet själv välja mellan att upprätta prospektet på svenska eller engelska. Att endast upprätta prospektet på engelska skulle – om denna möjlighet fanns – möjliggöra för utgivaren att endast behöva upprätta prospektet på engelska, vid erbjudanden som omfattar flera länder. Det är dock svårt att ur en svensk investerares perspektiv finna något egentligt skäl för att en utgivare inte skulle behöva upprätta ett prospekt på svenska även i en sådan situation. 27 Artikel 19.4. Prospektets innehåll och utformning Utredningen är väl medveten om att i det fall ett prospekt godkänts av en behörig myndighet i ett annat EES-land, och detta exempelvis avser ett erbjudande till bl.a. allmänheten i , kan endast kräva att sammanfattningen av prospektet översätts till svenska. Det kommer således att i många fall finnas erbjudanden till allmänheten i där endast en samman- fattning finns att tillgå på svenska. Detta faktum bör dock inte utgöra något hinder mot att kräva att prospekten upprättas på svenska i de fall prospektdirektivets bestämmelser gör det möjligt. 4.7Årlig information till myndigheten Utredningens förslag: En emittent vars finansiella instrument är upptagna till handel på en reglerad marknad skall sammanställa och till ge in ett dokument som innehåller eller hänvisar till den information som offentlig- gjorts . Emittenter som ger ut icke-aktierelaterade finansiella instrument där edet nominella värdet per enhet uppgår till behöver inte upprätta eller ge in nämnda dokument. Skälen för förslaget: I artikel 10 i prospektdirektivet uppställd ett krav på att emittenter vars finansiella instrument är föremål för handel på en reglerad marknad skall sammanställa den informa- tion som getts ut , och ge in denna sammanställning till den behöriga myndigheten. Sammanställningen skall vara ett dokument som innehåller eller hänvisar till den information som bolaget har gjort tillgänglig för allmänheten . I sammanställningen skall ingå information som offentliggjorts inte bara i det egna landet utan även information som lämnats i andra medlemsstater och utanför EES-området. Undantagna från informa- tionsskyldighet som nämns här är emittenter av icke-aktierelaterade finansiella instrument där det nominella värdet per enhet uppgår till . Informationen skall ges in till tillsynsmyndigheten efter offent- liggörandet av årsredovisningen. Av artikel 27 i förordningen fram- går att informationen skall vara tillgänglig för allmänheten vardagar efter det att årsredovisningen har offentliggjorts. Prospektets innehåll och utformning Vidare skall informationen göras tillgänglig enligt samma bestäm- melser som gäller för prospektets offentliggörande (se avsnitt 5.2). I direktivet nämns att informationen som skall redovisas skall vara i överensstämmelse med emittentens skyldigheter enligt gemen- skapslagstiftningen och nationella lagar och andra författningar som rör regleringen av värdepapper, emittenter av värdepapper och värdepappersmarknader. Informationen skall åtminstone vara den information som krävs enligt de bolagsrättsliga direktiven, direktivet om officiell notering och förordningen om tillämpning av internationella redovisningsstandarder.28 Vad som avses är den information som lämnas i enlighet med det regelverk som gäller för ett bolag vars finansiella instrument har upptagits till handel. I praktiken innebär det enligt svenska för- hållanden årsredovisningen och delårsrapporter. Därmed utesluts också t.ex. pressmeddelanden. I andra länder, t.ex. , kan annan information krävas som en del av noteringen. Om sådan information har lämnats skall den också inkluderas i den förteckning som lämnas till . I en del fall kräver myndigheterna särskilda redovisningar av företag i andra frågor som inte rör finansiell information eller sådant som normalt ingår i årsredovis- ningar. Det kan t.ex. vara särskilda miljöbeskrivningar. Det bör noteras att nu aktuell bestämmelse inte är avsedd att utöka bolagens informationskrav. Det handlar enbart om att samman- ställa den information som skall upprättas och offentliggöras enligt redan gällande regler.29 Enligt utredningens mening bör bestämmelser om årlig information införlivas genom att en särskild bestämmelse införs i lagen om börs- och clearingverksamhet. I den lagen finns redan bestäm- melser om information och upplysningar som skall lämnas till börsen och till . Informationen är i stort sett densamma som skall ingå i den förteckning som här diskuteras.30 Om emittenten inte lämnar information i rätt tid, bör inspek- tionen ha rätt att förelägga denne att göra detta. Finansinspek- tionen bör även kunna förelägga vite. Utredningen har även över- vägt om bör ges rätt att ålägga den som inte gör sammanställningen tillgänglig för allmänheten inom föreskriven tid 28Se direktiv /34/EG om upptagande av värdepapper till officiell notering och om upp- gifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper och och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder, och de bolagsrättsliga direktiven. 29Se rådets motivering avseende innehållet i artikel 10. 30Se 5 kap. 3 § och 11 kap. § 1a.lag (1992:543) om börs- och clearingverksamhet. Prospektets innehåll och utformning en förseningsavgift, men inte funnit skäl att lämna något sådant förslag. Någon sådan sanktionsmöjlighet finns inte för andra tänk- bara förseelser avseende informationsplikten av ett noterat bolag, exempelvis vid ett försenat offentliggörande av en halvårsrapport. Om inte informationsplikten följs kan det dessutom medföra olika åtgärder från den reglerade marknad där bolaget är noterat. Frågan om ytterligare sanktioner för den som inte följer regler om informationsplikt torde dessutom komma att prövas inom ramen för genomförandet av öppenhetsdirektivet.31 31 Se artikel 24 i förslaget till öppenhetsdirektiv. 5Former för godkännande och offentliggörande av prospekt, m.m. Innan ett prospekt får offentliggöras skall det godkännas av den behöriga myndigheten. Prospektdirektivet innehåller detaljerade bestämmelser om hur ett prospekt får offentliggöras. Däremot är bestämmelserna om vad som krävs för att ett prospekt skall kunna godkännas mer allmänt hållna. Vidare finns det nya bestämmelser om hur annonser skall vara utformade och att innehållet i annonser skall bevakas av en behörig myndighet. Det är också preciserat när ett tillägg till prospekt måste göras efter det att prospektet har godkänts av den behöriga myndigheten. Som har nämnts i kapitel 1 innebär de nya reglerna att det blir enklare att genomföra ett erbjudande till allmänheten eller upptagande till handel i flera medlemsstater. För att undvika att medlemsstaterna sätter upp egna hinder finns det bestämmelser för hur gränsöverskridandet skall gå till. Likaså finns det möjligheter att få ett prospekt som är upprättat av emittent med säte utanför EES att bli godkänt i en medlemsstat om det uppfyller vissa krav. Utredningens bedömning: Godkännande av prospekt bör ske efter en granskning av att prospektet är fullständigt, samman- hängande och begripligt. Skälen för bedömningen: Av artikel 13.1 i prospektdirektivet fram- går att ett prospekt inte får offentliggöras förrän det har godkänts av hemmedlemsstatens behöriga myndighet. Former för godkännande och offentliggörande av prospekt kommer att vara behörig att granska alla prospekt, där är att anse som hemmedlemsstat avseende prospektet. Begreppet hemmedlemsstat har definierats i artikel 2.1 m i prospektdirektivet och omfattar i första hand de fall där emittenten har sitt säte i . Vid emissioner av icke-aktierelaterade finansiella instrument vilkas nominella värde per enhet uppgår till samt vissa andra finansiella instrument, exempelvis warranter och olika former av derivat, har den som upprättar prospektet möjlighet att välja vilken medlemsstat som skall vara hemmedlemsstat. Detta gäller oavsett om den som upprättar prospektet har hemvist eller säte i . Även avseende sådana fall kan inspektionen således vara behörig att granska ett prospekt. Slutligen kan inspektionen vara behörig att granska även andra prospekt som upprättas av en emittent från tredje land, dvs. ett icke-EES land. Definitionen av begreppet hemmedlemsstat kommer, om utredningens förslag godtas, att genomföras genom att definitionen införs i 1 kap. 1 § lagen om handel med finansiella instrument. Ett godkännande är en förutsättning för att prospektet skall få offentliggöras i enlighet med artikel 14 i direktivet (se nedan). Med godkännande menas hemmedlemsstatens behöriga myndighets posi- tiva ställningstagande efter granskningen av prospektets fullstän- dighet, däribland att den information som lämnas i det är samman- hängande och begriplig.1 Definitionen innefattar således krav på att prospektet skall vara fullständigt, sammanhängande och begripligt, men uppställer inga krav på att myndigheten skall vidta åtgärder för att söka få uppgifterna i prospektet verifierade. Något stöd i direktivet för att tillsynsmyndigheten skall göra en prospektgranskning som motsvarar en s.k. due diligence2 finns inte heller i någon annan bestämmelse. Definitionen ger dock den behöriga myndigheten ett tydligt mandat att agera mot erbjud- anden som innehåller uppenbara felaktigheter eller är otydliga eller ofullständiga. Myndigheten kan också sägas få ett tydligare mandat att ha åsikter om innehållet i prospektet eftersom den i direktivet ges en uttrycklig möjlighet att begära kompletterande uppgifter 1Definitionen återfinns i artikel 2.1 q i prospektdirektivet. 2Due-diligence brukar föregå företagsaffärer där ett bolags hela verksamhet granskas i detalj. Bl.a. granskas samtliga avtal och åtaganden. Former för godkännande och offentliggörande av prospekt och även kräva att kompletterande uppgifter tas med i prospektet för att skydda investerare.3 Utredningen har i avsnitt 3.2.2 redogjort för den granskning av prospekt som utför. Det mer preciserade ansvaret som nu får tyder på att granskning bör bli mer omfattande, och inne- fatta kvalitativa bedömningar av innehållet i prospekten. I reglerna om utformningen av prospekt klargörs också att informationen i prospekten skall presenteras i en form som gör den lätt att förstå och analysera. Utredningen anser därför att inspektionen inte bara skall göra en kontroll av att prospektet innehåller de uppgifter som föreskrivs, utan även förvissa sig om att prospektet har en sådan kvalité, att en investerare kan göra en välgrundad bedömning av de risker och möjligheter som föreligger vid en investering. bör inte vare sig själv eller genom anlitande av externa konsulter söka verifiera uppgifterna i ett prospekt, om det inte finns synnerliga skäl för denna åtgärd. Att inspektionen skulle ha denna skyldighet torde vara uteslutet redan av det faktum att prospektdirektivet föreskriver att en myndighet som huvud- regel endast skall ha till sitt förfogande för granskning av ett prospekt. Det är i och för sig inte omöjligt att genomföra en verifieringsprocess – allt har ett pris – men en sådan process skulle bli mycket kostsam och dessa kostnader skulle den som upprättat prospektet få bära. Det bör anses tillräckligt att inspektionen vid sin granskning lägger kvalitativa aspekter på innehållet i prospekten. Att inspektionen bör göra en kvalitetsgranskning innebär inte att utredningen är av uppfattningen att i efterhand skall kunna göras ansvarig för fel och brister i ett prospekt. har den som upprättar ett prospekt en skyldighet att tillse att prospektet innehåller uppgift om att det godkännande som givits av inte innebär någon garanti för att sakuppgifterna i prospektet är riktiga eller fullständiga.4 Ett mot- svarande krav återfinns inte i förordningen, varför inspektionen efter genomförandet av prospektdirektivet och ikraftträdandet av förordningen kan kräva att denna uppgift finns med i prospektet. Den grundläggande principen att ett godkännande inte 3Artikel 21.3 a och b. 4Se 17 kap. 35 § i FFFS 1995:21. Motsvarande krav gäller i de fall en börs ger sitt godkännande, se exempelvis 3 kap. 71 § i föreskrifterna. Former för godkännande och offentliggörande av prospekt innebär en garanti bör dock enligt utredningens mening alltjämt äga tillämpning. Områden som kan vara lämpliga att fokusera på är sådana som exempelvis inte har kontrollerats av utgivarens revisorer. Förord- ningen innehåller i vissa fall krav på att ett prospekt skall vara granskat av en revisor i vissa delar, men alla typer av prospekt eller delar av ett prospekt behöver inte vara granskat av en revisor. Den finansiella informationen kan dessutom vara granskad av en revisor vid det tillfälle den togs fram, vilket inte behöver överensstämma med den tidpunkt då prospektet upprättades. Vilka delar av ett prospekt som granskats av en revisor framgår normalt av prospektet. Ett annat exempel på ett område för granskning kan vara resultatprognoser. Av punkten 13 i bilaga I till förordningen framgår att om ett registreringsdokument innehåller en resultatprognos skall den innehålla särskilda upplysningar som framgår av 13.1. Upplysningarna är av karaktären att antagandena bakom prognosen måste vara lätta att förstå för investerarna och de skall vara specifika och exakta. Av 13.2 framgår det att en revisor eller räkenskapsförare dessutom skall avge ett yttrande om prog- nosen. Om det någonstans i prospektet, t.ex. i VD-ordet, står att resultatet förväntas bli något bättre än fjolårets så betyder det att sådan information antingen måste verifieras i enlighet med punkterna 13.1 och 13.2 eller utgå ur prospektet. 5 Se t.ex. bilaga I 20.4 –20.4.3 i förordningen. Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 5.1.1Former för godkännande av prospekt Utredningens förslag: skall meddela beslut om godkännande av prospekt från det att ansökan kommit in. Tidsfristen utsträcks om sökanden är en emittent som inte har fått några finansi- ella instrument upptagna till handel på en reglerad marknad och som inte har erbjudit allmänheten finansiella instru- ment. Förutsättningen för att ett beslut kan meddelas inom tidsfristerna är dock att finner att informa- tionen är fullständig och inte behöver kompletteras. I annat fall räknas tidsfristen från det att kompletterande information har kommit in. Om inte meddelar beslut inom den angivna tidsfristen får sökanden begära förklaring hos kammarrätten att ärendet onödigt uppehålls. Om inte med- delar beslut inom en månad från att en sådan förklaring har getts skall det anses att ansökan har avslagits. Sökanden har därefter möjlighet att överklaga beslutet i sak. Finner att det är bättre att en annan med- lemsstats behöriga myndighet godkänner prospektet får inspek- tionen överlämna prospektet till denna myndighet, under förutsättning att myndigheten går med på att ett överlämnande sker. Skälen för förslaget: I artikel 13 i prospektdirektivets anges former och tidsgränser för godkännande av ett prospekt.