sou · GSB3128 · 2005-01-01 00:00:00 — Eftersom varje landsting som huvudregel skall omfatta ett län, ansåg kommittén att ändringar i läns- och landstingsindelningen bör beslutas i ett sammanhang och av samma instans. Vidare anförde kommittén att om bestämmelserna om länsindelningen samordnas med bestäm- melserna om landstingsindelningen kan konflikter undvikas vid tillämpningen. Kommittén påpekade att en harmonisering av bestämmelserna för ändring i läns-, landstings- och kommunindelningen kan ut- formas på flera olika sätt, men tog inte ställning till alternativen, utan ansåg att frågan bör utredas i ett vidare sammanhang och hän- visade till den översyn av uppgifts- och ansvarsfördelningen mellan staten, kommunerna och landstingen som regeringen aviserat. beslutade regeringen om direktiv för en översyn av strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen (dir. 2003:10). Den parlamentariskt sammansatta kommittén skall bedriva sitt arbete i två etapper. I den första etappen skall kommittén bl.a. identifiera, belysa och övergripande analysera de samhällsföränd- ringar som inverkar på och skulle kunna föranleda förändringar av strukturen och uppgiftsfördelningen i relationen mellan staten, lands- tingen och kommunerna. För den första etappen har kommittén redo- visat ett delbetänkande . I delbetänkandet an- gav kommittén att en central fråga i kommitténs fortsatta arbete rör ansvarsfördelningen mellan staten och den kommunala nivån som helhet samt den statliga styrningen av de uppgifter som de kommunala organen står för. Kommittén angav vidare att den närmare utformningen av den kommunala nivån är en sekundär fråga i den meningen att den är avhängig av hur det samlade kom- munala uppdraget kan komma att se ut. I detta sammanhang upp- märksammade kommittén frågan om det kommunala uppdraget kräver några förändringar i den kommunala nivåns geografiska in- delning. Kommittén angav också att en fördjupad sam- verkan kan vara ett alternativ till sammanslagningar eller andra in- delningsförändringar. I den andra etappen skall kommittén göra en fördjupad analys och bedömning av strukturen och uppgiftsfördelningen. Kommit- tén skall också i de delar där den finner det motiverat föreslå för- ändringar. Regeringen avser att återkomma med tilläggsdirektiv för denna del av uppdraget. riksdagsutskotts förslag om ändringar i indelningen föreslog i en lagrådsremiss att en särskild lag skulle skapas för landets indelning i län. Genom lagen skulle det framgå att skulle vara en del av län. Lagrådet avstyrkte i yttrande förslaget och pekade bl.a. på den föreslagna lagens förhållande till indelnings- lagen. Någon ändring i indelningslagen föreslogs inte i samband med det remitterade lagförslaget och meningen var alltså att de två lagar- na skulle gälla vid sidan av varandra. Lagrådet anförde att det hade uppfattat syftet med den föreslagna lagen så att den dels skall regi- strera de beslut om ändringar i kommunindelningen som fattas av regeringen, dels skall ge möjlighet att själv ingripa och besluta om ändringar som inte beslutats av regeringen. Den avsedda registreringsfunktionen stämde enligt Lagrådet dåligt med hierar- kin mellan normerna. Regeringens beslut skall principiellt vara för- enliga med tidigare antagen lag, och det skall inte vara lagen som måste anpassas till regeringens beslut. I den utsträckning lagen syf- tar till att ge nya handlingsmöjligheter ansåg Lagrådet att resultatet skulle bli att det kommer att råda oklarhet om fördelningen av uppgifter mellan och regeringen. upprättades inom en promemoria där det föreslogs en lag som skulle reglera in- delning i län och landsting. I förslaget till lagen reglerades vilket län respektive vilket landsting en kommun tillhör. Vidare föreslogs att den ekonomiska reglering som skall göras vid en indelningsändring även fortsättningsvis skall göras av regeringen. Lagförslaget remit- terades. Flera av remissinstanserna var kritiska och avstyrkte för- slagen. JO ansåg bl.a. att lagen i och för sig stod i överensstämmelse med RF 8 kap. 5 § men att den lämnade oklart under vilka omständig- heter en ändring i indelningen skulle kunna ske och vilken hänsyn som skall tas till exempelvis folkomröstningar. JO anförde vidare att lagen ledde till oklarheter i förhållandet mellan riksdag och regering. Vidare påpekades att skulle bli bunden av lagstiftning på samma konstitutionella nivå. Justitiekanslern () fann det märk- ligt att skulle anta lagregler för att binda den egna tillämp- ningen. Vidare var JK tveksam till att slopa alla materiella kriterier för indelningsändringar. Kammarkollegiet anförde bl.a. att ändring- en i indelningen typiskt sett är en förvaltningsuppgift som inte bör åvila . Vidare menade att avsaknaden av materiella kriterier skulle leda till problem i tillämpningssituationen. påpekade vissa administrativa problem och Kammar- rätten i ansåg att frågan krävde ytterligare överväganden utöver vad som kunde rymmas inom ramen för ett remissförfarande. beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen i den tidigare framtagna pro- memorian. Lagrådet konstaterade att den föreslagna ordningen fick anses vara förenlig med bestämmelserna i 8 kap. 5 § regeringsformen som anger att grunderna för ändringar i rikets indelning i kommuner bestäms i lag. Lagrådet angav bl.a. att utformningen av bestämmel- serna i regeringsformen närmast tyder på att beslut rörande rikets indelning i kommuner och landsting förutsätts ske i annan form än genom lagstiftning men att lagstiftaren velat försäkra sig om att det beslutande organet – dvs. regeringen – fattar sina beslut i enlighet med vissa i lag uttryckta principer. Enligt Lagrådets bedömning innebär inte bestämmelsen ett förbud för att genom lag besluta om indelningen. Lagrådet anförde vidare att om fastställer rikets indel- ning i kommuner och landsting i lag, kan det synas överflödigt att också grunderna för ändringar i denna indelning anges särskilt i en lag som kan ändras i samma ordning som den lag i vilken indelning- en fastställs. Enligt 8 kap. 5 § regeringsformen skall dock grunder- na för ändringar i indelningen anges i lag. Mot bakgrund härav an- såg Lagrådet att det därför också bör krävas att grunderna för en ändring av indelningen preciseras i lag. Lagrådet konstaterade att de föreslagna lagbestämmelserna krävde ytterligare beredning och kunde därför inte tillstyrka förslagen i föreliggande skick. betänkande 2003/04:KU3 biföll en reservation till vad ut- skottets hemställt i sitt betänkande Frågor om demokrati (bet. 2003/04:KU3, rskr. 2003/04:34) rörande indelningsfrågor. I tillkännagivandet till regeringen angavs att regeringen – med utgångs- punkt i det lagförslag som utskottet remitterat till Lagrådet och i Lag- rådets yttrande – bör bereda frågan om beslutsformer och för- farande vid ändringar i indelning i län och landsting samt överlämna erforderliga lagförslag till . Eftersom ändring av läns- och landstingsgränser enligt indelningslagen kan komma att ske genom att en kommungräns ändras, bör i sammanhanget övervägas om också denna typ av indelningsändringar bör prövas av . En särskild utredare skall tillkallas för att undersöka förutsättning- arna för att beslutanderätten rörande landstingsindelningen skall kunna föras över från regeringen till . Utredaren skall också lämna förslag på lagreglering. Utredaren skall vidare överväga en lagreglering rörande förfarandet vid ändringar i länsindelningen. Utgångspunkten skall vara att det är som skall fatta be- slut om sådana ändringar. Utredaren skall också överväga en lagreg- lering rörande förfarandet vid namnändring av län och landsting. Ändring av läns- och landstingsgräns kan komma att ske genom att en kommungräns ändras. I sammanhanget bör därför övervägas om också denna typ av indelningsändringar bör prövas av . Utredaren skall i sammanhanget överväga och lämna förslag om –materiella kriterier för att en indelningsändring skall få ske, –vem som skall kunna väcka en fråga om indelningsändring, –vem som skall ha huvudansvaret för att lämplig utredning kom- mer till stånd i alla typer av indelningsärenden för det fall skall besluta om indelningsändringar, –vilken hänsyn som skall tas till den lokala opinionen. I uppdraget ingår också att utreda hur förfarandet vid den eko- nomiska regleringen skall gå till. I detta sammanhang skall särskilt analyseras vem som skall ansvara för att en ekonomisk reglering görs och vilken instans som skall fastställa regleringen. Det står utredaren fritt att även lämna förslag till övriga författ- ningsändringar som kan behövas. Det ingår dock inte i uppdraget att lämna förslag till ändring av grundlag eller andra författningar som rör konstitutionella ämnen. Utredaren skall samråda med (Fi 2003:02). Utredaren skall redovisa uppdraget . SOU 1967:23 Ny länsindelning SOU 1972:15 Ny regeringsform Ny riksdagsordning SOU 1978:32 Ny indelningslag för kommuner, landstingskommu- ner och församlingar SOU 1982:45 Ortnamns värde och vård SOU 1995:27 Regional framtid SOU 1996:128 Skyddet av kulturmiljön En översyn av kultur- minneslagens bestämmelser om byggnader och kulturmiljöer, präst- gårdar, kyrkstäder och ortnamn SOU 1998:166 Regional frihet och statligt ansvar – en principiell diskussion SOU 2001:48 Att vara med på riktigt – demokratiutveckling i kom- muner och landsting SOU 2002:33 Ändrad indelning? En översyn av reglerna för indel- ningsändringar 1954:119 med förslag till landstingslag m.m. 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdags- ordning m.m. 1975/76:187 om demokrati, ny kommunallag m.m. Prop. 1978/79:157 med förslag till lag om ändring i rikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar, m.m. 1984/85:100 med förslag till statsbudget för /86 Prop. 1989/90:54 om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. Prop. 1989/90:143 om lag om tillfälliga bilförbud 1990/91:117 om en ny kommunallag 1995/96:38 Länsindelningen i och m.m. Prop. 1996/97:108 Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i 2001/02:7 Regional samverkan och statlig länsförvaltning 1978/79:KU40 med anledning av propositionen 1978/79:157 med förslag till lag om ändring i rikets indelning i kommuner, lands- tingskommuner och församlingar, m.m. jämte motioner 1989/90:KU4y Skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. 1996/97:BoU13 Länsindelningen i m.m. 2000/01:BoU7 Vissa indelnings- och länsstyrelsefrågor 2000/01:BoU13 Ändring i läns- och landstingsindelningen . 2003/04:KU3 Frågor om demokrati ././Rørdam T. ), , 19 udgave, 2004 , regeringsformer –1809 samt konunga- försäkringar 1611–1800, 1891 /Stjernquist N., Grundlagarna med tillhörande författ- ningar, /1980 /Stjernquist N., reviderad av ./., Vår författning, 13 uppl., 2003 ., Några aktuella problem om delegation av normgiv- ningsmakt, i Förvaltningsrättslig tidskrift 1989 ., Normgivningsmakten enligt regeringsform, 3 uppl., 1999 tolfte bandet, 1993 RÅ 1986 ref 108 RÅ 2001 not 42 Regeringsbeslut i ärende Ju2000/4841/K lagrådsremiss med förslag till lag om indelning i län samt Lagrådets yttrande PM med förslag till lag om indelning i län och landsting (återfinns i bet. 2003/04:KU3 bilaga 2), remissyttranden i ärende RD 2001/02:5187 samt Lagrådets yttrande (återfinns i nämnda betänkande bilaga 3) Remissyttranden över betänkandet Ändrad indelning? En översyn av reglerna för indelningsändringar (SOU 2002:33) i ärende Fi2003/167/KLBA/KL 1.Ett nationellt program om person- säkerhet. 2.Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. 3.Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. 5.Från klassificering till urval. En översyn av . 6.Översyn av personuppgiftslagen. 8.Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. 9.Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. 10.Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. 11.Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. 12.Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. 13.Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. 14.Det ofullständiga pusslet. av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Kvalitet registrering tillsyn. 17.Turistfrämjande för ökad tillväxt. 18.Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. 19.Långtidsutredningen /04. 20.Genetik, integritet och etik. 21.Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. 22.Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. 23.Från verksförordning till myndighets- förordning. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. 25.Informera om samhällets säkerhet. 26.Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. 27.En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. 28.Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. 29.Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. 31.Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. 32.Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. 33.Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . 34.Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. 35.Utan timplan – med målen i sikte. 37.Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. 38.Alternativ för prövnings- organisation. 39.Nytt regelverk för marksänd digital- TV. 40.Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. 42.Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. 43.Den könsuppdelade arbetsmarknaden. 44.Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. 45.Nationaldagen – ny helgdag. 46.Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. 47.Näringslivet och förtroendet. 48.Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag. 49.Engagemang, mångfald och integra tion. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. 50.Skolans ansvar för kränkningar av elever. 51.Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. 52.Samhällets behov av betaltjänster. 53.Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. – organisation för strategi och genomförande. 55.Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. 56.E-tjänster för alla. 57.Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. 60.Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. 61.En översyn av Brottsoffer- myndigheten. 62.Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. N. 63.Skatt på väg. 65.En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. 67.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. 70.Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. 71.Sexuell exploatering av barn i . 72.Utsädeskontroll i förändring. 73.Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad. Bilaga 4 till /04. 74.Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv. –i statliga företag –i internationellt samarbete. 76.Godstransporter – noder och länkar i samspel. 77.Snö, mörker och kyla. Inomhusmiljö och energianvändning. 79.Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? Förslag till nationellt utvärderings- program. 80.Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. 81.Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. 82.Sluta strunta i EU –EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. 84.SWENTEC AB – för en nationell kraftsamling på svensk miljöteknik. 85.Genomförande av direktivet om information och samråd. 86.Var går gränsen? 87.Ny reglering för transporter av farligt gods. 88.Tobakskontroll i internationellt perspektiv. 90.Bokpriskommissionens femte del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. Ku. 92.En samlad järnvägslagstiftning. – en partsfråga. Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Nya regler om prospekt m.m. Fi. 96.Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. – intresse, lärande, kompetens. 98.För oss tillsammans. Om utbildning och utvecklingsstörning. 99.Kärnavfall – demokrati och vetenskap. Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. 101.Genomförande av tjänstepensions- direktivet. 102.Ekonomisk brottslighet inom taxi- näringen. 103.LSS – Särskilt personligt stöd. + Lättläst sammanfattning, och sammanfattning på teckenspråk. 104.Att lära för hållbar utveckling. 105.Utdelning av överskott i inkomst- pensionssystemet. 106.Folkbokföringsuppgifter hos arkiv- myndigheterna. 107.Att granska och pröva ansvar i kommuner och landsting. 108.Personskyddet för den centrala stats- ledningen. 109.Energideklarering av byggnader. För effektivare energianvändning. – effektivare gränskontroll. 112.Frågor om Förmyndare och ställföre- trädare för vuxna. Band I–III. 113.Utveckling av god företagshälsovård – ny lagstiftning och andra åtgärder. 114.Vissa tryck- och yttrandefrihets- rättsliga frågor. Internationellt rätts- ligt bistånd, brottskatalogen, mål- handläggningsfrågor m.m. Ju. 115.Den könade förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i skolans pedagogiska arbete. Om styrning och ledning i skolan. Ombildning av RKC. 118.Beviljats med inte fått. + Lättläst sammanfattning, och kassett. Konsumtion för en ljusare framtid. Tillbakablick och framtidsperspektiv i KASAM:s verksamhet. Rapport från ett seminarium tillägnat . 121.Slag i luften. En utredning om myndigheter, mansvåld, och makt. 122.Ingripanden mot unga lagöverträdare. 123.Ett nationellt register över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin. 124.Utredning rörande organisation av ett Östersjöcentrum. 125.Betalningsansvaret för kärnavfallet. 126.Vänd på kuttingen! Tillväxt- och utveckling i ett nytt perspektiv. 128.En lag om indelning i län och landsting. Sluta strunta i EU – EU 2004-kommitténs förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. Ett nationellt program om personsäkerhet. Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. Kvalitet registrering tillsyn. Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens . Nationaldagen – ny helgdag. Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. Näringslivet och förtroendet. Kategorisering och integration. Om före- ställda identiteter i politik, forskning, media, och vardag. Engagemang, mångfald och integration. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. En översyn av . –i statliga företag –i internationellt samarbete. [75] Allt ljus på storstadspolitikens lokala Förslag till nationellt utvärderings- program. Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen. Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. Personskyddet för den centrala stats- ledningen. – effektivare gränskontroll. [110] Ny vallag. Frågor om Förmyndare och ställföre- trädare för vuxna. Band I–III. Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor. Internationellt rättsligt bistånd, brottskatalogen, målhandläggnings- frågor m.m. [114] Ingripanden mot unga lagöverträdare. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. Utlänningslagstiftningen i ett domstols- perspektiv. Utredning rörande organisation av ett Östersjöcentrum. Från klassificering till urval. En översyn av . Informera om samhällets säkerhet. [25] Informationssäkerhet i och internationellt – en översikt. [58] Snö, mörker och kyla. Ny reglering för transporter av farligt gods. Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta förändring. Genetik, integritet och etik. [20] Handikappolitisk samordning – organisation för strategi och genom- förande. Sexuell exploatering av barn i . [71] Hjälpmedel. + Lättläst, och sammanfattning på teckenspråk. [83] Var går gränsen? Tobakskontroll i internationellt perspektiv. LSS – Särskilt personligt stöd. + Lättläst sammanfattning, och sammanfattning på teckenspråk. Utdelning av överskott i inkomstpensions- systemet. Beviljats med inte fått. + Lättläst sammanfattning, och kassett. Ett nationellt register över yrkesutövare av alternativ- eller komplementär medicin. Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [19] Från verksförordning till myndighets- [23] Hyressättning av vissa ändamåls- Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. E-tjänster för alla. [56] Skatt på väg. En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. [69] Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. Migration och integration – om fram- Bilaga 4 till /04. Lönegarantiförsäkring – en partsfråga. Nya regler om prospekt m.m. [95] Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn. Genomförande av tjänstepensions- direktivet. Att granska och pröva ansvar i kommuner och landsting. En lag om indelning i län och landsting. Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Tre vägar till den öppna högskolan. – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Utan timplan – med målen i sikte. Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. [42] Skolans ansvar för kränkningar av elever. Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. [89] Att lyfta matematiken – intresse, lärande, kompetens. [97] För oss tillsammans. [98] Att lära för hållbar utveckling. Den könade förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. Om styrning och ledning i skolan. Utsädeskontroll i förändring. Konsumtion för en ljusare framtid. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nytt regelverk för marksänd digital-TV. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. [90] Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Folkbokföringsuppgifter hos arkiv- myndigheterna. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. sanktionssystem och hänsynsregler. Alternativ för prövnings- organisation. Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. Inomhusmiljö och energianvändning. Kärnavfall – demokrati och vetenskap. [99] KÄRNAVFALL Tillbakablick och framtidsperspektiv i KASAM:s verksamhet. Rapport från ett seminarium tillägnat . [120] Betalningsansvaret för kärnavfallet. Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. Turistfrämjande för ökad tillväxt. Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. Den könsuppdelade arbetsmarknaden. [43] Samhällets behov av betaltjänster. [52] Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. [62] Godstransporter – noder och länkar i samspel. – för en nationell kraft- samling på svensk miljöteknik. Genomförande av direktivet om informa- tion och samråd. En samlad järnvägslagstiftning. Ekonomisk brottslighet inom taxi- näringen. Energideklarering av byggnader.