sou · GSB376d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Ett lyckat exempel är investeringarna i farledssystemet i . En viktig fråga i såväl svenskt som EU-perspektiv är konstruk- tionen av ett rättvist och effektivt avgiftssystem för finansieringen av infrastrukturen, baserat på principen om rättvis prissättning mellan trafikslagen, som det täcker de samhällsekono- miska marginalkostnaderna och internaliserar externa kostnader. Minskning av statsstöd som snedvrider konkurrensen är en viktig Likvärdiga konkurrensförhållanden för transportnäringen i hela EU bör eftersträvas (avsnitt 7.3, 8.4 och 8.6). Förutom det ovan angivna kan vi konstatera, om vi utgår från senaste vitbok om den gemensamma trans- portpolitiken, att luftfartssektorn fått ett begränsat utrymme och att fraktflyget överhuvudtaget inte behandlas. Kommissionen bör därför på lämpligt sätt uppmärksammas på detta förhållande. Frå- gorna om utveckling av fraktflyget bör givetvis följas även i andra internationella organ. Införandet av marginalkostnadsprissättning som ett viktigt incita- ment för det internationella miljöarbetet är en fråga som fortsatt bör driva. Handel med utsläppsrätter är ett annat område som diskuteras inom både sjö- och landtransportområdet, mot bak- grund av arbetet med Kyoto-protokollet (avsnitt 3.5.1, 8.3 och 8.6). aktiva deltagande i det globala FN-arbetet fortgår, både inom säkerhets- och miljöområdena. EU får en allt viktigare roll i trafiksäkerhetsarbetet. Eftersom trafiksäkerhet är ett av prioriterat område, och dessutom ett område inom vilket vi kom- mit en bra bit på väg, bör vi här från svensk sida än mer aktivt arbeta inom EU-samarbetet i trafiksäkerhetsfrågorna. Säkerhets- skydd är en betydelsefull fråga som behandlas både på och inom EU (avsnitt 2.4). 10Uppföljning av den första Godstransportdelegationens förslag För staten i sin roll som förutsättningsskapare är infrastrukturen ett av de viktigaste områdena inom transportsektorn. I den första Godstransportdelegationens arbete lades stor vikt vid dessa frågor, och rapport1 om stråkanalyser för godstransporter utgjorde ett viktigt underlag. Huvuduppgiften i stråkanalysen var att identifiera de gods- transportstråk som kan anses vara av särskild betydelse för den svenska gosdstransportförsörjningen. Med utgångspunkt från ana- lysen lades sex huvudstråk fast. Dessa stråk täckte in tre fjärdedelar av de långväga () tunga svenska godstransport- erna mätt såväl i vikt som i värde. Tröskelvärdena för de årliga samlade flödena i de aktuella stråken sattes till en vikt på eller ett värde . Följande sex stråk identifierades: 1.Ett nordsydligt landbaserat stråk Luleå-Mälardalen-Malmö/Trelle- borg (med förlängning till kontinenten). Detta stråk uppfyller både kriteriet för vikt och kriteriet för värde. Stråket består av , stambanan genom övre , Norra stambanan, Ostkustbanan och Södra stam- banan. 2.Sjöfarten längs med . Detta stråk uppfyller vikt- kriteriet. 3.Göteborg-Stockholm som består av , i kombination med och Västra stambanan. Detta stråk uppfyller både kriteriet för vikt och kriteriet för värde. 1 Stråkanalyser för godstransporter – Rapport 2001:1. Uppföljning av den första godstransportdelegationens förslag 4.Godsstråket från via till vilket består av , godsstråket genom Bergslagen, Europa- väg E18 och . Detta stråk uppfyller viktkriteriet. 5.Stråket långs Norge-Göteborg-Malmö vilket består av , och Norgelänken. Detta stråk uppfyller både kriteriet för vikt och kriteriet för värde. 6.Malmbanan med sjöfartsförbindelse från . Detta stråk uppfyller viktkriteriet. För samtliga dessa stråk gjorde omfattande känslig- hetsanalyser både vad gällde förändringar av trafikflöden och förändringar av i den framtida infrastrukturen. De sex utpekade stråken visade sig vara mycket robusta. har på vårt uppdrag och med hjälp av trafikverken nu gjort en uppföljning av stråkanalysen2. Uppföljningen omfattar utveck- lingen –2001. Särskild vikt har lagts vid godstransportflöden till och från eftersom tillväxt- förväntningarna där är höga och eftersom utvecklingen av dessa flöden var mycket svårbedömd när den ursprungliga stråkanalysen genomfördes. Uppföljningen visar att de sex stråken som nämnts ovan står sig och täcker in en lika stor andel av de långväga svenska godstransporterna som tidigare det vill säga tre fjärdedelar mätt såväl i vikt som i värde. Vissa överflyttningar inom och mellan stråken förekommer men dessa är av mindre omfattning. Andelen lastbilstransporter som utförs i stråken uppgick till av de totala transporterna både vid den förra analysen som baserades trafikmätningar och vid den som baseras mätningar. Även stråkens andel av godstransporterna på järnväg, mätt som andelen godståg, ligger stabilt kvar på . När det gäller sjöfarten har de utpekade stråkens andel av godsmängder och antal anlöp däremot minskat –2001. Stråken stod 2001 för 74 pro- cent av godsmängden och för av antalet fartygsanlöp. Vad gäller utvecklingen av trafiken till och från konstaterar att tillväxten mätt i ton uppgick till vilket tyder på att Östeuropahandeln har betydelse för de nationella godsflödena. Det finns dock enligt Uppföljning av den första godstransportdelegationens förslag ingen anledning att revidera stråken med hänsyn till ovan- stående godsflöden om man håller sig till de kriterier för volym och värde som tillämpats, det vill säga en vikt på eller ett värde på . framhåller i uppföljningen att det rör sig om mellan mätningarna och att det inte var förväntat med några större förändringar av transportstrukturen. Vi har i vårt arbete följt arbetet med den långsiktiga infrastruk- turplaneringen och kan konstatera att det stråktänkande som pre- senterades av den första Godstransportdelegationen fått ett visst praktisk genomslag. Nedan redogörs för myndigheternas arbete med stråken. Vi anser att det är viktigt att detta arbete fortsätter och att stråktänkandet utvecklas ytterligare. redovisar i den nationella planen för vägtransportsyste- met för perioden –2015 de vägstråk som ingår i det nationella stamvägnätet. Verket vill koncentrera den tunga godstrafiken till vissa utpekade vägar som i stort sett motsvarar stamvägnätet. Dessa vägar har hög standard, och verket räknar med att kunna vidmakt- hålla denna standard som miljö och trafiksäkerhets- frågorna kan hanteras på ett bra sätt. menar dock att de sammanhängande stråken inte alltid skall ges en enhetlig standard. Dels eftersom resurserna inte räcker till detta men främst för att detta inte är motiverat ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Däremot kan man ha funktionella krav och kvalitetskrav som gäller för stråken. Sådana krav leder till lösningar som varierar utifrån aktuella flöden och trafikens karaktär. utgår i sin framtidsplan från den första Godstransport- delegationens stråktänkande, och beaktar vilka åtgärder som bör vidtas i bansystemet för att tillgodose näringslivets behov. Verket anger att det är viktigt att flödena koncentreras till vissa stråk för att järnvägstrafiken skall kunna utvecklas. Genom en koncentration bedömer man att förutsättningar skapas för effektiva transporter med hög frekvens. Verket framhåller också att stråkstrategin måste Uppföljning av den första godstransportdelegationens förslag bygga på en utvecklad samverkan mellan de olika trafikslagen. De utpekade stråken skall långsiktigt svara för större delen av det totala godstransportsystemet och utgöra pulsådror i ett nätverk som förbinder produktions och konsumtionsregioner. Stråken skall också bidra till att förbättra förutsättningarna för den gränsöver- skridande trafiken. Parallellt med strategin för stråk har verket ut- vecklat en strategi för noder. framhåller att det är en styrka för den långsiktiga planeringen med ett strategiskt godsnät som är förankrat inom järnvägssektorn. Genom stråktänkandet har, enligt verket, både dialogen med sektorn men även analysen och prioriteringarna utvecklats på ett positivt sätt. startade ett arbete med att ta fram en stråk- orienterad förvaltningsstrategi. För att tillhandahålla en produkt med avtalad kvalitet förbättras successivt koordineringen av för- valtningen av anläggningarna. En stark geografisk samordning och stråktänkande är viktiga parametrar. De avtal som tecknas med kunderna är styrande. Arbetet utvecklas successivt och skapar för- utsättningar till förbättrat samarbete inom olika delar för att tillgodose kundernas behov. Inom ramen för punktlighetsarbetet har också förändringar in- förts i samråd med trafikutövarna. Begreppet tåglista införs och det innebär att en lista tas fram med de tåg som trafikutövarna anser att de själva och skall ägna särskild uppmärksamhet åt. Här koncentreras arbetet på av beslutade tåglägen, vilket innebär att cirka 500 tåg särskilt kommer att ställas i fokus. Trafikutövarna skall ange sina egna kvalitetsmått på tåget för att kunna följa upp när acceptabel kvalitetsnivå är uppnådd. Alla tåg på tåglistan följs upp i en särskild framtagen larmlista för att fånga tåg som ofta har punktlighetsbekymmer. använder begreppet stomfarleder som planerings- instrument. Stomfarledsnätet sammanbinder hela den svenska kus- ten och medger passage av internationell trafik genom svenska far- vatten. Från detta nät förgrenas tillfartsleder till hamnar och lastage- platser. Aktuella infrastruktursatsningar koncentreras till de stora hamn- arna med betydande internationell trafik. Uppföljning av den första godstransportdelegationens förslag förbättringar har till exempel genomförts till hamn för att skapa förutsättningar för en effektiv trafik till och från hamnen. 10.2Det transportpolitiska delmålet om en hög transportkvalitet för näringslivet Den första Godstransportdelegationen förde i sitt slutbetänkande resonemang om de transportpolitiska delmålen och dess för- hållande till varandra. Delegationen framförde synpunkter på utformningen av del- målet om hög transportkvalitet för näringslivet och på de etappmål som kopplats till målet. transportpolitiska beslut formulerades målet om en hög transportkvalitet enligt följande: Transportsystemets utformning och funktion skall medge en hög transportkvalitet för näringslivet. De etappmål som var kopplade till målen inriktades helt på infra- strukturens funktion i form av mål för bland annat beläggning och tjälavstängning för vägarna samt för högsta tillåtna axellast och utökad lastprofil för järnvägarna. Den första delegationen konstaterade att delmålet om hög trans- portkvalitet för näringslivet är av stor betydelse för godstransport- sektorn. noterade man att arbetet med att konkretisera målet måste fortsätta. Målet var då helt nyutformat transportpolitiska proposition och etappmålen var provisoriska. Funktionen för målet borde enligt delegationen vara att tydliggöra och lyfta fram sambanden mellan näringslivsutvecklingen och transporterna. Delegationen föreslog därför att etappmålen för transportkvalitet borde kopplas tätare till kundernas krav på transporterna. En konkretisering av kvalitetsbegreppet borde utgå från de mest centrala inslagen för kvalitet i näringslivets godstransporter, vilka av delegationen bedömdes vara följande: Uppföljning av den första godstransportdelegationens förslag I samband med regeringens infrastrukturproposition, Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem3 utvidgades målet till att omfatta även persontransporter och har följande lydelse: Transportsystemets utformning och funktion skall medge en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. I infrastrukturpropositionen ersattes också det infrastrukturinrik- tade etappmålen av följande mer generella etappmål: Kvaliteten i det svenska transportsystemet bör, mätt i termer av förut- sägbarhet, säkerhet, flexibilitet, framkomlighet och tillgång till infor- mation, successivt förbättras. Vi konstaterar att det förändrade och mer generella etappmålet på ett mycket bättre sätt svarar upp mot innehållet i delmålet om transportkvalitet. Detta eftersom flertalet av de parametrar som den första delegationen tog upp som relevanta för måluppfyllelsen ingår i målet. Vi anser att arbetet med att utveckla målet har lett till flera intressanta initiativ från verken (se avsnitt 10.2.2). Det finns dock anledning att fortsätta arbetet med till exempel utveckling av indikatorer och mått för delmålet. 10.2.2Myndigheternas arbete med uppföljning av delmålet Sedan den första Godstransportdelegationen lämnade sitt slut- betänkande i mitten av 2001 har trafikverken arbetat med en vidareutveckling av uppföljningssystem och indikatorer för de transportpolitiska målen om tillgänglighet, transportkvalitet och regional utveckling. I regleringsbreven har regeringen gett trafikverken i uppdrag att med bistånd av driva ett fortsatt utvecklingsarbete inom området. 2001/02:20. Uppföljning av den första godstransportdelegationens förslag En arbetsgrupp har bildats med representanter för och trafikverken. har persontrafikrelaterade frågor dominerat, men avsikten är att i en kommande etapp även behandla gods- transporter. har även genomfört intervjuer med företrädare för varuägare och transportföretag i avsikt att utröna näringslivets egna mått på transportkvalitet, och har även i en rapport samman- ställt olika befintliga riktmärkesstudier på området. Uppdragen till från regeringen angående uppföljning och system har avrapporterats i två rapporter respektive . En viss men långtifrån fullständig redo- visning av indikatorer enligt de principer som anges i dessa rappor- ter har skett i sektorsrapporter . betonar i sin rapportering att utvecklingen av ett mera kundorienterat uppföljningssystem kräver uppbyggnad av nya rapporteringsrutiner och system. I sin rapport redovisar en första version av ett uppföljningssystem, som utgår ifrån de principer för målformulering inom transportsektorn som anges i infrastruktur- propositionen. De indikatorer och mått som föreslås av Sjö- fartsverket skall enligt verket ses som ett första försök på vägen mot ett reguljärt och rimligt täckande uppföljningssystem. planerar att successivt utveckla systemet över . Speciellt kommer utvecklings- och kontaktarbete att behöva bedrivas för att utveckla internationell riktmärkning för vissa indikatorer och för de aspekter av indikatorerna som berör andra delar av sjöfartssektorn än eget ansvarsområde. Redovisningen av uppföljningen av mått och indikatorer planeras huvudsakligen ske i den årliga sektorsrapporten. bedömer att det uppföljningssystem som verket föreslagit även kommer att kunna fungera som en komponent i ett trafik- slagsövergripande uppföljningssystem. Uppföljning av den första godstransportdelegationens förslag har, beträffande kvalitets- och tillgänglighetsmålen för godstransporternas del, bland annat startat en utredning om hur ett nationellt vägnät för godstransporter skulle kunna definieras och beskrivas. En utgångspunkt är det arbete som genomförts i och de så kallade näringslivsvägar som pekats ut i samförstånd mellan regioner och näringslivsrepresentanter. Särskilt viktigt är att få en bred förståelse för ett sådant vägnäts funktion bland varuägare, godstransportörer, kringboende och andra aktörer. Eftersom samhällets resurser är begränsade är det bety- delsefullt att det vägnät som kan designas och erbjudas varuägare och godstransportörer också nyttjas av dem. Det kommer att ta att utveckla och bygga upp ett vägnät som är anpassat för godstransporternas behov. Därför är det också viktigt med en kontinuerlig dialog mellan , varuägare, och godstransportörer om hur det vägnät som finns bäst nyttjas . Den omorganisation som genomfört har därför bland annat innefattat att man bildat en avdelning som har i uppgift att mer regelmässigt genomföra en sådan dialog. traditionella mått för transportkvalitet har till stor del varit produktionsorienterade och utgått från vägytans standard. har dock försök gjorts att hitta mått som ligger närmare kundernas uppfattning av transportkvaliteten. Vikt har lagts vid att fånga de kvaliteter som uttrycks i den nya målformu- leringen. Inför planeringen av verksamheten kommer två nya mått som berör näringslivet att introduceras. Vilka de är och hur de kommer att utformas är ännu inte fastställt. har allt mer aktiverat sin dialog med näringslivet, i avsikt att fördjupa kunskapen om de krav som ställs på infrastrukturen och på järnvägssystemet som helhet. Verket har konkretiserat transportkvalitetsmålet genom ett antal egna mål för punktlighet, störningar, axellast och effektivt banunderhåll. Vad gäller godstrafik kan särskilt nämnas målet att antalet störningstill- fällen för godstrafik på de mest drabbade järnvägssträckorna minst skall halveras till 2007 jämfört med . Uppföljning av den första godstransportdelegationens förslag Målen följs löpande upp i årsredovisningar, även nedbrutet på godstrafikstråk. Arbetet med att finna mått och indikatorer som på ett bra sätt täcker in kundernas krav på transporter kommer att fortsätta inom verket. har genomfört mätningar, uppföljningar och analyser av förseningar i flygtransportsystemet till och från , med som utgångspunkt. Antalet försenade flygningar, antalet försenade passagerare och förseningarnas storlek presenteras och analyseras. I sektorredovisning redovisas en uppföljning av flygets förseningssituation. Inom luftfarten används begreppet punktlighet som en approximation för kvalitet. har ambitionen att få en bild av vilka kostnader som uppstår vid förseningar och vilka olika komponenter som ger upphov till själva förseningskostnaden. Med ökade kunskaper om effekterna av förseningen har man betydligt bättre förutsättningar att bedöma de kostnader som förseningen förorsakar. Dessutom skapas möjligheter att identifiera åtgärder som skulle kunna undanröja eller åtminstone begränsa de negativa effekter som förseningen ger upphov till. Tullkontroller riskerar i vissa fall att utgöra ett hinder för gods- trafiken. Det svenska arbete med att förenkla tullproce- durerna och höja servicenivån uppmärksammades av den första Godstransportdelegationen. Delegationen konstaterade att det var angeläget att i samarbete med näringslivet fortsatte och intensifierade detta arbete. Vi har tagit del av det utvecklingsarbete som pågår inom Tull- verket. Vi har fått uppfattningen att verket gärna vill föra en dialog med näringslivet. Det innebär bland annat att större organisations- och regelförändringar föregås av information och dialog. Ett problem är att verket i vissa frågor är beroende av beslut som tas inom EU och i övriga internationella forum där man inte alltid har samma syn på behovet av att effektivisera och förenkla rutinerna. Uppföljning av den första godstransportdelegationens förslag Detta har blivit allt tydligare i takt med att securityfrågorna (se avsnitt 2.4) fått större genomslag. De internationella ambitionerna att förenkla gränsrutiner har även påverkats kraftig av händelserna i . har dock slutit ett separat avtal med om export- formaliteter i hamn, och förenklade rutiner är en del av detta avtal. arbetar också löpande med att försöka förenkla och förbättra sina rutiner. Ett exempel på ett sådant arbete är ett inter- nationellt projekt mellan tullmyndigheterna i , och . Avsikten med projektet är att underlätta och snabba upp rutinerna vid den ryska gränsen. Dessa har varit både omständliga och långsamma. har genomfört en organisationsförändring som en följd av förenklade rutiner och den ökade användningen av digitala system i tullverksamheten. Vi kan sammanfattningsvis konstatera att har en hög ambitionsnivå, men att verkets möjligheter att lyckas med förenklingar och effektiviseringar står och faller med hur det internationella regelverket inom området utvecklas. Statistikens betydelse för uppföljning och utveckling av godstrans- portmarknaden var en av de frågor som lyftes fram av den första Godstransportdelegationen. Delegationen uttryckte oro för att statistikområdet skulle kom- ma att nedprioriteras och att produktionen av bland annat trafik- slagsövergripande statistik och statistik om enhetslaster inte skulle utvecklas på önskat sätt. Vidare pekade delegationen på behovet av utveckling och modernisering av statistikens varugruppsindelning. är den myndighet som är ansvarig för statistiken inom transport- och kommunikationsområdet. I detta ansvar ingår att ta fram, bearbeta, sammanställa och analysera statistik inom området. Statistikinsamlingens omfattning och inriktning är i stor utsträckning samordnad inom EU-länderna. Inom detta samarbete har bland annat en revidering av varugruppsindelningen genom- förts. Den nya indelningen kommer att implementeras , och den innebär att statistiken på ett tydligare sätt kopplas till olika former av ekonomisk aktivitet. Uppföljning av den första godstransportdelegationens förslag godset kommer att delas in och redovisas i fler kategorier jämfört med . publicerades en varuflödesundersökning som vi tidigare refererat till. Av denna framgår bland annat andelen inter- modala transporter redovisat både i form av vikt och i form av värde. En ny omgång av varuflödesundersökningen kommer att på- börjas . Vi kan mot bakgrund av ovanstående konstatera att utvecklingen inom statistikområdet betraktad ur ett intermodalt perspektiv varit positiv. Det vore dock värdefullt med en ytterligare specificering av innehåll och värde på det enhetslastade godset, som vi är medvetna om svårigheterna med att fånga dessa data. En fråga som även berördes av den förra delegationen är sam- spelet mellan uppgiftslämnare och den som samlar in statistiken. Mycket resurser används för få in de data som behövs för en tillförlitlig och högkvalitativ statistik. är själva uppgifts- lämnandet betungande för delar av branschen. Vår uppfattning är att uppgiftslämnande så långt möjligt måste samordnas och för- enklas. Det resurser som används för att få in data skulle vara till mer nytta om de i stället kunde användas för att vidarebearbeta och tolka statistiken. Vi vill peka på att ett införande av kilometerskatter, och de nya tekniker som används inom bland annat sjöfarten, kommer att generera underlag för att förbättra och underlätta insamlandet av data. Arbetet med att förbättra samordningen och få till stånd inter- nationell statistik av god kvalitet är också en fråga som enligt vår uppfattning bör uppmärksammas. Tillgången till den insamlade statistiken måste fortlöpande förbättras. Här kan vi konstatera att det bara blivit betydligt enklare att få tillgång till statistiken. Det är möjligt att själv via Internet göra enklare bearbetningar av befintliga databaser. Denna utveckling är mycket positiv och bör fortsätta. och har gemensamt tagit initiativ till en förstudie om inrättande av en trafikslagsövergripande databas för godstransporter. Meningen är att utröna om man i samverkan mellan myndigheter och branschen kan åstadkomma en statistikförsörjning av godstransportområdet där insamlingen är lättare och som dessutom möjliggör mer aktuell statistik som kan anpassas till de olika parternas behov. Uppföljning av den första godstransportdelegationens förslag Vi anser avslutningsvis att det är viktigt att arbetet med att förbättra statistiken fortsätter i samverkan mellan myndigheter och näringslivets organisationer. Vårt uppdrag har varit att föreslå åtgärder som staten kan vidta för att främja samverkan mellan trafikslagen. Vi har under arbetets gång konstaterat att den intermodala trafiken har en positiv utveckling i och inte minst i ett internationellt perspektiv. gäller det för de olika aktörerna att ta tillvara och utveckla de möjligheter som detta innebär. Vi anser att de förslag vi presenterat om noderna i trafik- systemet, det vill säga hamnar och terminaler, ytterligare kommer att underlätta denna utveckling. Genom ett utpekande av ett antal strategiska hamnregioner kan en rationellare hamnstruktur etableras. Vårt förslag att parterna inom varje region skall samordna sig och sinsemellan etablera en tydligare rollfördelning tror vi kommer att stärka hamnarnas ställ- ning som viktiga noder i den intermodala transportkedjan.