sou · GSB384 · 2005-01-01 00:00:00 — Stödet används vanligen för att betala genomgång och granskning av projekt, kompetensutveckling inom deltagande banker och incitament både för banker och slutliga låntagare. (2)Krediter till lokala affärsbanker för att finansiera små och medelstora företags investeringar i vattenrening. Med stöd från den globala miljöfonden (GEF) har inrättat en första kreditmöjlighet av detta slag i för att bidra till saneringen av Donaus avrinningsområde. Syftet är att främja miljöinvesteringar av företag inom den privata sektorn och mindre kommuner. (3)Ett program för att stödja projekt för förnybar energi i anslutningsländerna. Programmet skulle omfatta en rad instrument med syfte att: (a)Åtgärda bristen på eget kapital genom att bevilja projekt- utvecklare ett förlagslån som uppgår till högst av den totala investeringen. (b)Täcka särkostnader. Ett bidrag behövs för att betala de kostnader som tillkommer utöver de befintliga elpriserna, på grundval av det nuvarande värdet på den framtida försäljningen av el. Ett villkor för beviljandet av ett sådant bidrag är att regeringen driver en politik för införande av effektiva priser och beaktande av externa effekter. Bidraget kommer att ha ett tak och särkost- nader måste motiveras. (c)Skydda investeringar mot kundrisker. I vissa fall kan projektaktörerna använda befintliga kreditförsäkringar för att skydda sina investeringar mot kundrisker. Pro- grammet kan ge en garanti som delvis kompenserar projektutvecklaren för inkomstbortfallet om den som köper el inte betalar. (d)Skapa ett företag för finansiering av förnybar energi. Det föreslagna finansieringsföretaget förvärvar andelar i och samfinansierar projekt för förnybar energi under 8–tillsammans med projektutvecklaren. Ett finansierings- företag har bättre möjligheter att förbättra ledningsför- mågan och ledningsförfarandena än krediter från lokala banker. (4)Ett program för att stödja projekt med energitjänstföretag (ESCO) i anslutningsländerna. Energitjänstföretagen är beprövade och mycket effektiva när det gäller att minska energiförbrukningen både inom den offentliga och privata sektorn. Välstrukturerade ESCO-projekt medför fördelar både för kunden (lägre energikostnader) och energitjänste- öretagets sponsor (som gör en vinst när energiförbruknings- målen uppnås eller överträffas). Det finns emellertid ett antal hinder för energitjänstföretagens utveckling i anslutnings- länderna. skulle med stöd av EU kunna tillhandahålla tekniskt bistånd och därmed sammanhängande bidrag och/eller betalningsgarantier. De två första åtgärderna skulle kunna kombineras till ett regionalt EU/EBRD-ramprogram i linje med EU/framgångsrika SMF-garanti och inriktas på finansiering av miljöteknikprojekt. Politikområde(n): 07 Miljö och 08 Forskning Verksamhet(er): Förvaltnings- och stödutgifter TITLE OF ACTION: COMMUNICATION ENVIRONMENTAL TECHNOLOGIES ACTION PLAN ÅTGÄRDENS BETECKNING: MEDDELANDE OM EN HANDLINGSPLAN FÖR MILJÖTEKNIK 1.BERÖRDA BUDGETPOSTER (NUMMER OCH BETECKNING) 07 01 04 01 Lagstiftning, åtgärder för att förbättra medvetenheten och andra allmänna åt- gärder knutna till gemenskapens hand- lingsprogram på miljöområdet – Admini- Nanoteknik, intelligenta material och nya Global förändring och ekosystem Stödjande åtgärder och förutseende av vetenskapliga och tekniska behov omfattar små och medelstora företag Särskilda åtgärder för att främja inter- 2.1.Sammanlagda anslag för åtgärden (avsnitt B): , varav GD Miljö bidrar med och GD Forskning med . 2.2.Tillämpningsperiod: ej fastställd a)Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbe- myndiganden (finansiellt stöd) (se punkt 6.1.1) Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Åtagandebe- myndiganden (ÅB) Betalningsbe- myndiganden (BB) b)Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter (se punkt 6.1.2) c)Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter (se punkterna 7.2 och 7.3) * Betalningsbemyndigandena för perioden kommer att bero på nivån på åtagande- bemyndigandena. De uppskattade behoven för denna plan kommer att täckas genom de anslag som tilldelas de ansvariga generaldirektoraten (GD Miljö och GD Forskning) för budgetposterna under rubrik 1 ovan i samband med det årliga budgetförfarandet. 2.4.Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen [X]Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet. 2.5.Påverkan på inkomsterna: [X]Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd) Inkomsterna påverkas enligt följande: : den metod som använts för att beräkna påverkan på inkomsterna skall redovisas närmare på ett separat blad som bifogas denna finansieringsöversikt. Miljoner euro (avrundat till en decimal) (År n-1) [År n] [n+1] [n+2] [n+3] [n+4] [n+5] (Om flera budgetrubriker påverkas skall varje rubriks nummer anges i tabellen) nr [3] Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 174. och rådets beslut nr 1600/2002/EG om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (EGT L 242, 10.9.2002, s. 1–15) och och rådets beslut nr 1513/2002/EG om sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet samt innovation (2002–2006) (EGT L 232, 29.8.2002, s. 1). 5.BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN Att främja utvecklingen och införandet av miljöteknik. För att bana väg för en gemenskapsstrategi för miljöteknik antog kommissionen och två meddelanden. I sam- band med det senare meddelandet inleddes ett samrådsförfarande. Av samrådet framgick att berörda parter välkomnade utarbetandet av en sådan strategi på EU-nivå. De föreslagna åtgärderna väntas leda till såväl ekologiska, ekonomiska som sociala fördelar. Åtgärder som vidtagits som följd av en efterhandsutvärdering Regelbundna rapporter enligt punkt 8.2. 5.2.Planerad verksamhet och villkor för finansiering via budgeten När det här meddelandet har antagits kommer det att överlämnas till rådet och för diskussion. kan det komma att krävas lagstiftning eller politiska initiativ avseende vissa aspekter av handlingsplanen för miljöteknik. Alla parter som kommer i kontakt med miljöteknik berörs av handlingsplanen. Det kan komma att bli nödvändigt att ändra utgiftsberäkningarna mot bakgrund av resultaten av de pågående diskussionerna mellan kommissionen och Europeiska investeringsfonden om åtgärder för att mobilisera investeringar i miljöteknik. har inget bidrag från kommissionen till dessa investeringar tagits med i beräkningen: detta bidrag kommer i vilket fall som helst att täckas genom de ansvariga generaldirektoratens befintliga anslag. Själva handlingsplanen kommer till stor del att marknadsföras med hjälp av informationsåtgärder. Vid vidareutvecklingen av specifika åtgärder kommer det att krävas en kombination av lagstiftning, uppmuntran, samarbete och information. Dessa ekonomiska upp- skattningar grundas på antagandet att man endast undersöker en uppsättning långsiktiga mål (se punkt 4.2.1 i meddelandet) åt gången. Om man arbetar med flera uppsättningar mål är det nödvändigt att ompröva vilka konsekvenser detta får för resurserna. Eventuella ytterligare resurser täcks emellertid av de befintliga anslagen. Större delen av denna handlingsplan kommer att genomföras genom undersökningar och projekt eftersom många av åtgärderna befinner sig i sitt inledande skede. Eftersom man till viss del kommer att kunna utnyttja befintliga strukturer och arbeta genom befintliga mekanismer väntas antalet möten i allmänhet bli litet. 6.1.Totala budgetkonsekvenser för avsnitt B (för hela programperioden) (Den beräkning som ligger till grund för nedanstående tabell skall redovisas genom uppdelningen i tabell 6.2) Åtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tre decimaler) 6.1.2.Technical and administrative assistance, support expenditure and IT expenditure (commitment appropriations)Tekniskt och administrativt stöd, stödutgifter och IT-utgifter (åtagande- bemyndiganden) 1) Tekniskt och administrativt stöd: a)Byråer för tekniskt stöd b)Övrigt tekniskt och administrativt stöd: - internt: varav för konstruktion och underhåll av system för informationshantering: c) Information och 6.2.Kostnadsberäkning per åtgärd för avsnitt B (för hela programperioden) Åtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tre decimaler) (projekt osv.) för åren 1–5) åren 1–5) 4=(2X3) Studiernas fördelning på de fem åtgärdsområdena är preliminär. De genomsnittliga kostnaderna rymmer stora variationer. 51Dessa studier täcks genom GD Forsknings forskningssamarbete, som väntas förbättra miljöteknikens situation i tredjeland. 52Huvuddelen av denna budget (13,) kommer att användas för att inleda pilotfasen för fyra testnätverk och tre teknikplattformar genom finansiering av samord- ningsåtgärder eller särskilda stödåtgärder. Den resterande delen av budgeten är avsedd för inrättandet av gemensamma EU-databaser och register för miljöteknik (1,), finansiering av nationella och regionala programs samordningsåtgärder (t.ex. ERA-NET) (0,) och studier om hur man på bästa sätt kan uppmuntra berörda parter att bli mer aktiva i ramprogrammets demonstrationsdel och undersöka möjligheterna att tillämpa artikel 169 (1,). som omfattas av sjätte ramprogrammet är betydligt dyrare än andra åtgärder. 7.EFFEKTER PÅ PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER Resursbehoven i fråga om personal och förvaltning kommer att täckas med hjälp av de anslag som tilldelas de ansvariga generaldirektoraten (GD Miljö och Forskning) i samband med det årliga budgetförfarandet. Personal som krävs för att förvalta åtgärden (befintliga plus ev. ytter- den för med sig Avtal om studier, De tjänster som omfattas av forskningsbudgeten betecknas som fasta tjänster. Beräkningarna grundas på 1 A-tjänst, 0,2 B-tjänster och 0,2 C-tjänster. De angivna värdena motsvarar ett genomsnitt –2008. Tjänsterna fördelas enligt följande: 5,3 tjänster för GD Forskning och 2 tjänster för GD Miljö. 7.2.Total budgetkonsekvens av ytterligare personalbehov (ange budgetrubrik) Beloppen avser totala utgifter . Utgifterna fördelas enligt följande: för GD Forskning och för GD Miljö. 7.3Övriga administrativa utgifter till följd av åtgärden Belopp (miljoner euro) (nummer och beteckning) Totalt (avdelning A7) 20 x (baserat på två dagars tjänsteresor med i ersättning + 850 euro för resor + för A07031 – Kommittéer vars hörande är A07032 Kommittéer vars hörande ej är A0705 – Studier och samråd Övriga utgifter (ange vilka) Informationssystem (A-5001/A-4300) Övriga utgifter i del A (ange vilka) Beloppen avser totala utgifter . 1 Ange vilken typ av kommitté samt vilken av de två kategorierna den tillhör. Bilaga 2 SOU 2004:84 Totalbelopp/år (tabell 7.2 + 7.3) Totalkostnad för åtgärden (I x II) Kommissionen föreslår att handlingsplanens genomslag utvärderas efter dess offentliggörande. Kommissionen kommer att utarbeta en rapport för detta, som kommer att offentliggöras och läggas fram för de övriga institutionerna. 8.2.Planerad form och tidsplan för utvärderingar De närmare förfarandena för genomförandet måste fastställas. De föreslagna åtgärderna gäller endast utgifter för personal, expertmöten, avtal om studier och tjänsteresor. Avtalen kommer att bli föremål för kommissionens vanliga kontrollförfaranden och det finns därför inte något behov av ytterligare bestämmelser om bedrägeribekämpning. Världsmarknaden för miljöteknik är, beroende på vilka interna- källor som används, i storleksordningen . Amerikanska officiella källor visar följande marknadsbild: Den globala marknaden för miljöteknik. V ärlds markna de n fö r miljö te knik mrdr U S D mrd r U S D mrdr U S D Källa: , , . Fördelningen över olika marknader, enligt samma källmaterial, visar följande siffror (miljarder dollar). Bilaga 3 SOU 2004:84 Eastern europé/CIS Andra källor visar att världsmarknaden är med prognosen för . är marknadsledande med av världs- marknaden. Det amerikanska försprånget till världstvåan är stort. Nästan dubbelt så stort: har av marknaden. Vad händer när marknadsledaren somnar till? Alla källor utredningen har studerat konstaterar att marknads- tillväxten /98 bedömdes som mycket hög, 5 , men har på betydelsefulla marknader somnat av. Den inhemska tillväxten på miljöteknikmarknaden som helhet i är endast cirka 3 . Tillväxten på miljöteknikmarknaden i saktar av fram Den amerikanska marknadens aktörer har varit mycket fokuserade på sin inhemska marknad, dels därför att den varit stor med hög tillväxt, dels därför att företagen, som till en tredjedel består av privata småföretag, inte har varit exportorienterade. Amerikanska Office of Technology Policy beskriver det som att företagen vagga- des in i en inhemsk trygghet, i en situation som inte var hållbar ur tillväxtsynpunkt. växte andra miljöteknikmarknader i exempelvis . Amerikanska källor betonar betydligt mer än europeiska källor, att man bör göra analyser för de olika marknadssegmenten för att få en bättre bild av den faktiska tillväxttakten på världsmarknaden. Vissa marknader är mogna och mättade. Men inom exempelvis konsulttjänster kan tillväxttakten vara , beroende på vilket land som avses. Olika länder har också olika konkur- rensfördelar och svagheter i de olika segmenten. Marknadsvinnarna har en statsstödd strategi Att , och rankas som utmanare till världsledaren förklaras i källmaterialet av att de alla har en effektiv statsstödd exportstrategi. har också, på federal nivå, utvecklat en nationell strategi för miljöteknikexport. Den har följts upp av strategier på statsnivå. är som nummer två i världsligan inom miljöteknikmarkanden en stor konkurrent till . har en aggressiv strategi och med den satsar de att ta av världsmarknaden. De vill bli störst. har utan jämförelse flest antal miljöcertifierade företag i världen och antar en stark utmaning inom de så kallade rena teknikerna. är mer teknikinriktat än . Men å andra sidan, menar amerikanarna, är mer konsultinriktat. Det är inom konsult- sektorn som man strategiskt kan ta sig in på nya marknader eftersom en konsultstudie är den första fasen i ett större projekt. har slutit allianser inom miljöområdet inom exempelvis APEC. FN:s miljöprogram har , då initiativ togs av dåvarande japanska primärministern, utvecklat ett , , i nära samarbete med . drivs det i någon form av stiftelse med placering i och . Clinton-administrationen tog initiativet till en aggressiv export- strategi för nationen: the Strategy. För att genomföra strategin bildades the , , som på federal nivå utformade mål och strategi för främjandet av miljöteknikexporten och dithörande exportfinansiering. ETWG beskrivs av the Exports som: ETWG is an interagency partnership that seeks to coordinate and leverage resources from throughout the Federal Government targeting this (environmental technology) sector. Strategin för ETWG, the , är att den ska 1)engagera amerikanska näringslivet i partnerskap med regeringen, 2)stärka teknikutvecklingen och kommersialiseringsmöjligheter- na för den inhemska miljötekniksektorn, 3)hjälpa de amerikanska företagen att nå framgång på de viktigaste marknaderna , och utveckla morgondagens mest värdefulla marknader, 4)koordinera och bättre fokusera amerikanska exportprogram- men och resurser. Partnerskapet inkluderar aktörer som det amerikanska naturvårds- verket, , , , the Trade and , och en rad andra statliga aktörer. Företagen utformade den amerikanska exportstrategin De amerikanska företagen, stora och små, engagerades genom att man 1994 bildade the , , som blev ett rådgivande organ till regeringen. Med handelsministern som ordförande och 35 representanter från företagsorganisationer och företag som kommittémedlemmar, bildades på sätt en ny form av formellt partnerskap. Kommittén fick en strategisk roll. En lagkapten för export För att ta en ledande operativ roll i partnerskapet ETWG bildades the , , som formellt hörde hemma vid (). ETE är det amerikanska landslagets lagkapten. ETE hjälper företagen att förstå de miljömässiga utmaningarna på prioriterade marknader, informerar om dessa länders legala, politiska och regulatoriska strukturer, tar kontakt med beslutsfattare, samt iden- tifierar affärsmöjligheter. Partnerskap mellan och andra regioner och länder har också bildats för att utveckla miljöteknikmarknader på ett mycket strukturerat sätt. Exempelvis US-AEP United Partnership, inkluderande t.ex. en marknadskartläggning och exportplan för . Marknadsanalyserna är tydliga och ger prak- tisk användbar information riktade till de amerikanska exportörer- na. Den amerikanska exportstrategin har alltså en bred ansats som i grunden har en helhetssyn på vad det är som utvecklar en kom- mersiell marknad, samt partnerskap och program som omfattar hela kedjan från utveckling av innovationer, finansiering, och mark- nadsutveckling. Partnerskapen omfattar även det privata närings- livet i kombination med olika officiella aktörer. Projekt genomförs regionalt i Utöver de satsningar som görs på federal nivå i finns stats- program och aktiviteter inom miljöteknik som arbetar utifrån de förutsättningar och resurser som finns i staten. Exempelvis i New finns aktiebolaget of som har flera projektinriktade task forces inom hållbart byggande, alternativa fordonsbränslen, energi, etc. ansvarar för en satsning i (omfattar 6 delstater samt 10 tribal nations) som heter , . Sats- ningen beskrivs som ett fönster till resurser, människor, program och miljöteknik, samt främjande av innovativa miljötekniklös- ningar. Regionen beskrivs som en särskilt innovationsrik miljö och därför har denna satsning gjorts i . Bland annat har centret en Ombudsman dit teknikutvecklare kan ringa för att få information om hur det kan utveckla sin idé och vilka orga- nisationer som handfast kan hjälpa dem med det. Det finns också en virtuell informationssluss med ingångar för olika kategorier av intressenter; riskkapitalister, forskare, exportörer, media, osv. En del av denna informationssluss visas nedan. Källa: ETOP:s hemsida under Svenska exportens storlek och aktörer Svensk miljöteknik på export siffror visar att den svenska miljöteknikexporten växer och uppgick till cirka 15 mil- jarder kronor. Det svenska utbudet är här definierat som företag i framförallt i infrastruktursegmenten, med störst exportandel i delsegmentet vatten- och avloppsteknik. Företagen består till av små och medelstora företag, dvs. de har färre än 50 anställda. Till skillnad mot sektorn i , som också har många små företag, är de svenska företagen, enligt , exportaggressiva och mer vana att arbeta på utländska marknader. kan bli starkare med en alliansstrategi Den viktigaste exportmarknaden för svensk miljöteknik är . Hit går av exporten, följt av och . När USA-marknaden har mattats av och upplevs långt borta för små företag kanske det kan vara en vinnande strategi för att bygga starkare allianser, dvs. strategiska samarbeten, inom EU, t.ex. med och . tradi- tion av att arbeta på kan göra till en intressant affärspartner inom miljöteknik i de nya EU-länderna. De fem största exportmarknaderna för svensk miljö- teknikexport 2002. Andelar av totala miljöteknikexporten P ro c e n t C e n tra l- o . Ö s te u ro p a A s ie n N o rd a m e rik a 1 N o rd e n 2 Ö v r. V ä s te u ro p a Den svenska förvaltningsmodellen med lokala självstyren har gjort det möjligt för kommunerna att vara aktiva på marknaden. Därför har den offentliga sektorn, framförallt kommunerna, kunnat bygga upp en unik kompetens inom miljötekniska system och processer. Det har påpekats att det finns svårigheter i att kunna erbjuda exportmarknaden denna kompetens. Problemet beskrivs ibland i termer av att det är en inlåst kompetens eller att kommunerna sitter på ett kunskapsmonopol om infrastrukturlösningar på miljöområdet. Inga legala hinder för tjänstexporten Men det finns inga legala hinder för kommunerna att delta i tjänste- exportarbetet. I Lagen (2001:151) om tjänsteexport och kommunalt internationellt bistånd står att kommuner och landsting får ägna sig åt tjänsteexport enligt denna lag, oavsett bestämmelserna i kommunallagen. Kommunerna och landstingen får också besluta att kommunala företag, kommunalförbund eller regionförbund får ägna sig åt tjänsteexport. Med tjänsteexport menas här att en kommun får tillhandahålla sådan kunskap och erfarenhet som finns i den kommunala verksamheten för export. Denna tjänsteexport ska ske på affärsmässiga grunder. Kommunernas omfattande vänortssamarbeten med andra länder har byggt upp förtroende mellan involverade parter och har skapat gynnsamt klimat för fortsatta affärer. Lokala offentliga aktörer ingen enhetlig exportaktör är de lokala självstyrena lite olika organiserade runtom i landet. Bildandet av regionförbund har kommit olika långt. är på vissa håll i landet, t.ex. i län, aktiva i tjänste- exporten och är huvudpart i exportkontrakt. har inte bildat något regionförbund. I är aktiv i att driva tillväxtprogram som har miljöteknikinriktning. Till följd av en mångfasetterad organisationslösning på lokal nivå i är det alltså olika lokala offentliga aktörer som är aktiva och drivande i miljöteknikprojekt. Ett gemensamt drag är att de alla utgår från de förutsättningar som finns lokalt och de är olika aktiva på exportmarknaderna. Samverkansformer regionalt på miljöteknikområdet sker dels inom regionerna, dels mellan regionerna i . Det har även bildats samarbetsavtal mellan regioner och utländska parter, exem- pelvis har regionen ett sådant avtal med den danska miljö- tekniksatsningen . Är nettoimportör eller nettoexportör? Hur stor andel import som den svenska miljöteknikmarknaden attraherar är svårt att definiera på grund av bristen på statistiskt underlag. Muntliga källor i industrin anger att det är en relativt stor andel importerad teknik som möter efterfrågan på den svenska hemmamarknaden. har räknat ut att är nettoimportör på miljöteknik. menar å andra sidan att är nettoexportör. Svenska marknaden i siffror Den inhemska marknaden för miljöteknik är svår att mäta eftersom tillgänglig statistik på området inte är så omfattande. En syste- matisk insamling av data har endast gjorts i och har av budgetskäl inte kunnat utvecklas vidare. Utredningen har inte gjort någon egen insamling av ny statistik utan har här använt och sammanställt statistik som finns relativt lätt tillgänglig. Den svenska hemmamarknaden för miljöteknik var enligt SCB . Det motsvarade av BNP. Det innebar en avmattning på marknaden . Efterfrågan är summan av de miljörelaterade kostnader och investeringar som görs på marknaden. Totala miljöskyddskostnader i industrin i 2002. (finns inga uppgifter tillgängliga om löpande kostnader för miljöskydd) Löpande kostnader för miljöskydd Källa: SCB. Är halva marknaden bortglömd? Observera är att i den officiella statistiken bara mäter miljö- skyddskostnader finansierade av företagen. Hemmamarknaden blir då lika med privata näringslivets finansierade satsningar. Men en annan sida av samma verklighet i är att staten har finansierat stora belopp för miljöförbättrande investeringar inom ramen för det svenska Agenda 21-arbetet. Inom de lokala investeringsprogrammen, LIP, fördelades mellan totalt i statsbidrag. Totalt, inklusive projektägarnas andel, uppgick programmen till 21 mil- jarder kronor i direkt miljörelaterade investeringar. Naturvårds- verket följer upp genomförandet och tar in slutredovisningar av investeringsprogrammen. () i presenterar resultaten från slutredovisningarna på sin webbplats och har i uppdrag att sprida kunskaper och erfaren- heter, och detta görs bl.a. genom att presentera goda exempel. Fördelning av offentliga miljöinvesteringar inom ramen för lokala investeringsprogrammen, LIP, 2002 En teoretisk fördelning av dessa innebär att minst ytterligare har investerats på den svenska hemmamarknaden.