sou · GSB399 · 2005-01-01 00:00:00 — – demokrati och vetenskap Rapport från ett seminarium om beslutsfattande inför anläggande av ett slutförvar för använt kärnbränsle, 7– Rapport från för kärnavfallsfrågor (KASAM) SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Omslag: "Landskap", textil av De förstudier, platsundersökningar och samråd inför anläggan- det av ett slutförvar för använt kärnbränsle som Svensk Kärn- bränslehantering AB (SKB) bär ansvar för, har inneburit och kommer fortsättningsvis att kräva ett stort engagemang och ansvarstagande även för de berörda kommunerna. Det yttre händelseförloppet under SKB:s förstudier i kom- munerna finns skildrat i rapporten (SOU 2002:46) Plats för slutförvaring av kärnavfall Förstudier i åtta kommuner. Den rapporten utgavs av regeringens särskilde rådgivare inom kärn- avfallsområdet, vars verksamhet upphörde vid utgången av . KASAM, för kärnavfallsfrågor, har önskat ge till- fälle till att fördjupa denna beskrivning av kommunernas för- studiearbete samt att komplettera den med en analys av olika demokratifrågor som har aktualiserats i kommunerna under arbetet med kärnavfallsfrågan. Därför anordnade KASAM ett seminarium för att belysa dessa frågor. Seminariet gavs rubriken – Demokrati och vetenskap – Om beslutsfattande inför anläggande av ett slutförvar för använt kärn- bränsle. Den fråga som ställdes i inbjudan löd: Hur hanterar man på nivå frågor som ligger i skärningspunkten mellan principer för demokratiskt beslutsfattande och principer som tillämpas inom vetenskapen för att fastställa vad som är korrekt eller vetenskapligt grundat? Till seminariet inbjöds kommuner, organisationer och myn- digheter med ingående erfarenheter från förstudiearbetet. Programmet (bilaga 1) var upplagt kring två sessioner. Under rubriken slutförvaring av kärnavfall – erfarenheter i förstudiekommunerna redogjorde nyckelpersoner från förstudie- kommunerna för sina personliga erfarenheter. Som inspirations- källa hade alla föredragshållare fått en lista på femton olika frågeställningar, fördelade på fyra block (bilaga 2). Samtliga före- dragshållare ombads att ta upp åtminstone någon frågeställning inom varje block. Eftersom tiden för varje muntlig presentation måste begränsas fanns möjlighet att vara mer utförlig i en skriftlig version. Den andra sessionen hade rubriken om demokratiskt beslutsfattande i komplexa frågor. Den inleddes med bidrag av personer som varit eller är aktiva i rikspolitiken och avslutades med en paneldiskussion mellan forskare och företrädare för dagens platsundersökningskommuner. Denna rapport innehåller främst redigerade utskrifter av an- föranden vid seminariet och, i några fall, även skriftliga bidrag. KASAM beklagar den långa tiden mellan seminariet och publi- ceringen av rapporten. Det är emellertid min övertygelse att rapporten trots detta skall upplevas som intresseväckande. Den skall också ses som ett komplement till den framställning av kommunerna som en av huvudaktörerna i kärnavfallsfrågan som ingår i KASAM:s avgivna rapport om kunskapsläget på kärnavfallsområdet. KASAM har följande sammansättning: (ordf.), professor, , genetik och växt- förädling (vice ordf.), professor, , materialteknologi , professor, , ekonomisk historia , professor, , teologi , professor, , oorganisk kemi Tuija , docent, , miljö och planerings- processer , professor em., KTH, hydrogeologi , professor, , media och kommunikation , professor, , radiofysik , professor em., KTH, industriminnesforskning , professor, , geologi , professor, högskolan i , maskinteknik Session I Plats för slutförvaring av kärnavfall erfaren- heter i förstudiekommunerna ......................... Vad hände kärnavfallsfrågans behandling i förstudie- kommunerna () ................................................. kommun () .......................................... kommun () ................................................. kommun () ........................................ kommun () ................................... Avslutande kommentar () ................... Session II Slutsatser om demokratiskt beslutsfattande i komplexa frågor ........................................ Reflektioner kring kärnavfallsfrågans utveckling från början av till () ...................................... Synen på kärnavfallsfrågan () ..................... Demokratin i teknikens tidevarv styrman eller städgumma Vad främjar en fortsatt demokratisk process i kärnavfallsfrågan, var finns fallgroparna? till andra stora projekt? (Paneldiskussion med inlägg från övriga deltagare) .................................................................. 3.Översikt över kärnavfallsfrågans behandling i åtta Varmt välkomna till KASAM:s Gimoseminarium med titeln Demokrati och vetenskap – Om beslutsfattande inför anläggande av ett slutförvar för använt kärnbränsle. KASAM, för kärnavfallsfrågor, har som uppgift att utreda frågor om kärnavfall och avställning av kärntekniska anläggningar och att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor. I KASAM:s verksamhet ingår även den viktiga uppgiften att erbjuda ett forum för allmänheten och kommunala beslutsfattare och sakkunniga experter att diskutera kärnavfall och därtill anknutna frågor. En tydlig koppling till detta har frågor som rör demokrati och beslutsprocessen, ett område som KASAM ledan länge har intresserat sig för och som tack vare min företrädares, , engagemang hamnat högt upp på KASAM:s agenda. Det är mig ett stort nöje att hälsa mycket varmt välkommen till vårt seminarium. Den roll spelat när det gäller KASAM:s etablering och acceptans i dessa frågor, och samtliga frågor som KASAM har ansvar för, kan inte nog beaktas och uppskattas. Vi kommer att få höra ett inlägg av om demokratin i teknikens tidevarv. Vi kan, genom titlarna på de seminarier och diskussioner som KASAM tidigare anordnat, klart konstatera att KASAM har engagerat sig för dessa frågor. Ett internationellt KASAM-seminarium om miljökonsekvens- beskrivningar och dess roll i beslutsprocessen inför slutför- varingen av kärnavfall (), Ett KASAM-seminarium om beslutsprocessen i samband med lokaliseringen av ett slutförvar för använt kärnbränsle (), Ett KASAM-seminarium om nuets ansvar och kommande generationers frihet, där bland annat ett panelsamtal rörde demokratisk delaktighet i beslut om framtiden (det s.k. seminariet i ). (), dess roll och ansvar Kärnkraftsindustrin har genom () ansvaret för att förstudier, platsundersökningar och samråd genomförs inför anläggandet av ett slutförvar för använt kärnbränsle. Dessa aktiviteter har inneburit och kommer fort- sättningsvis att kräva ett stort engagemang och ansvarstagande även för de berörda kommunerna. Att SKB för en dialog som är öppen och informativ med allmänhet och kommunernas repre- sentanter är därför en nödvändighet. Jag vill i detta sammanhang även betona att det har varit mycket intressant för mig att på plats i förstudiekommunerna få ta del av SKB:s arbeten och in- formation. Detta gäller även de rapporter som SKB samman- ställt. Det är därför mycket angeläget att SKB kan delta i KASAM:s seminarier och jag vill varmt välkomna SKB:s verk- ställande direktör . SKB:s forsknings- och utvecklingsarbete har lett till, och kommer även i fortsättningen att leda till, upprepade valsitua- tioner av vetenskaplig/teknisk art. SKB har genomfört förstudier i åtta kommuner . Valet av platser, eller kandidatområden, för närmare undersökningar utgör led i den fortsatta platsvalsprocessen enligt vad regeringen har föreskrivit. Detta finns redovisat i den så kallade som SKB presenterade . Även kommunerna har ställts inför valsituationer – av främst politisk art, i samband med SKB:s förstudiearbete. Kommunernas sätt att hantera kärnavfallsfrågan i detta inledande skede, innan regler om samråd har börjat tillämpas, har varit mycket olika. Det gäller även formerna för kommunernas ställ- ningstaganden. En sak är emellertid klar: Kommunernas beslut, eller i vissa fall ställningstaganden utan formella beslut, har fått en avgörande betydelse för SKB:s fortsatta platsvalsarbete. De platsundersökningar som SKB nu börjat genomföra i Forsmarks- området i kommun och Simpevarpsområdet i sker enligt kommunfullmäktiges beslut i dessa båda kommuner. Kommunernas roll och arbete Syftet med detta KASAM-seminarium är att fördjupa beskriv- ningen av kommunernas förstudiearbete samt att komplettera den med en analys av olika demokratifrågor som har aktualiserats i kommunerna under arbetet med kärnavfallsfrågan. – Hur han- terar man på nivå frågor, som ligger i skärnings- punkten mellan principer för demokratiskt beslutsfattande och principer som tillämpas inom vetenskapen, för att fastställa vad som är korrekt eller vetenskapligt grundat? Seminariet riktar sig främst till kommuner, organisationer och myndigheter som varit eller kommer att bli berörda av SKB:s förstudier/platsundersökningar. Det yttre händelseförloppet i dessa kommuner finns skildrat i den relativt utkomna rapporten (SOU 2002:46) Plats för slutförvaring av kärnavfall – Förstudier i åtta kommuner, som f.d. särskilde rådgivaren kommer att redogöra för. Därefter, som framgår av programmet för seminariet, kommer redogörelser från de åtta förstudiekommuner som varit med i bilden att presenteras. Det är glädjande för mig att hälsa representanter från samtliga kommuner varmt välkomna till seminariet. Ert arbete och de processer som legat bakom Era beslut och ställningstagande är av utomordentligt stort värde att ta del av. Era redogörelser utgör själva grunden till detta semi- narium. Jag vill betona att det är fråga om utvalda nyckelpersoner, som kommer att redovisa sin personliga syn på det som skedde i kommunen. Deras bild behöver med andra ord inte nödvän- digtvis överensstämma med kommunens officiella syn. Bland dessa framträdande kommunpolitiker och före detta kommun- politiker återfinner vi en nyckelperson från var och en av de aktuella kommunerna. Från deltar , från , från , från , från , från Ny- , från och från . KASAM har som tradition att bjuda in kritiskt inställda, eller oliktänkande, grupper i samhället till dialog och vill mot den bakgrunden visa sin uppskattning av att medverkar i seminariet. har tills helt ny- ligen varit ordförande i , och har i den egenskapen varit mycket aktiv i under förstudieskedet. Från KASAM beklagar vi att miljöorganisationerna endast är repre- senterade av en person. KASAM har bjudit in två lokala miljö- organisationer från vardera och kom- muner, dvs. de båda platsundersökningskommunerna. KASAM har även vänt sig direkt till vissa personer inom miljö- organisationerna som varit aktiva i förstudiekommuner- na. Av olika skäl har dessa personer inte kunnat komma till seminariet. I ett demokratiskt beslutsfattande kommer självklart riksdag och regering att vara involverade. Till detta seminarium i har vi bjudit in två personer som kan ses som representanter för dessa organ. är f.d. statsråd (c) och mycket aktiv debattör och med stort engagemang när det gäller kärn- kraftsfrågan. Varmt välkommen till vårt seminarium och tack för att Du deltar med en presentation med titeln kring kärnavfallsfrågans utveckling till . Som en representant från hälsar jag () likaledes varmt välkommen och ser fram emot Din presentation Synen på kärnavfallsfrågan . Att ta del av Era perspektiv är av stort intresse inför paneldiskussionen och ger oss möjlighet till reflektioner om hur synen på kärnavfallet ser ut hos några av våra parlamentariker. Tidigt samråd och utökat samråd Vi är nu på väg in i en ny samrådsfas med SKB som ansvarig initiativtagare enligt bestämmelser. SKB har hållit så kallade tidiga samråd med enskilda särskilt berörda och med avseende på ett eventuellt an- läggande av ett slutförvar för använt kärnbränsle vid Simpevarp eller Forsmark. Det som står för dörren är att SKB kommer att bjuda in till så kallade utökade samråd med avseende på dessa båda lokaliseringsalternativ. De berörda kommunerna, liksom myndigheterna, miljöorga- nisationerna och allmänheten, blir då samrådsparter till SKB. Kommunernas företrädare får då anledning att genom sin kom- petens och sina kunskaper tillföra kommunspecifika uppgifter till diskussionerna om en eventuell lokalisering av ett slutförvar för använt kärnbränsle. De har även till uppgift att bevaka kom- munens och kommunmedborgarnas intressen. Kommunerna får därmed en allt mer framträdande roll. Kommunens inställning kommer också att ha stor eller kanske till och med direkt avgörande betydelse vid regeringens framtida tillståndsprövning enligt . Regeringen måste ju, en- ligt de bestämmelserna, inhämta kommunens medgivande innan man tillåter en detaljundersökning. Innehållet i den utdelade rapporten (SOU 2002:46) Plats för slutförvaring av kärnavfall? utgör en del av underlaget för detta seminarium. Vid arbetet med denna bok framkom behovet av en djupare analys av händelserna under förstudiefasen. Genom denna tanke föddes detta KASAM-seminarium. Inför morgondagens diskussion har vi bland annat ställt oss frågorna: Vad främjar en fortsatt demokratisk process i kärnavfalls- frågan, var finns fallgroparna? Vilken nytta kan vi ha av erfarenheterna från kärnavfalls- projektet i andra stora komplexa projekt i samhället och vice versa? Vilka slutsatser kan vi dra om demokratiskt beslutsfattande i komplexa frågor? För mig är inte minst de två sistnämnda frågorna angelägna att betona. Vi kan lära från det arbete som skett och pågår när det gäller beslutsprocessen för hanteringen av kärnkraftsavfallet och använda oss av den kunskapen när det gäller andra svåra beslut. Min roll som ordförande i är nog för många svår att förstå och kanske även acceptera. Jag har ingen tidigare erfaren- het av frågor som rör kärnkraftsavfall och har heller inte någon koppling till parlamentariska organ. Att jag fick, och även antog, utmaningen att ställa upp som ordförande kan kanske ses mot bakgrund av det arbete jag bedriver som forskare vid SLU, nämligen inom genetik och växtförädling, specifikt genteknik. Här finns många svåra frågor att ta ställning till, som anknyter till det svåra beslutsfattande som rör kärnkraftsavfallet och dess hantering. Att få en breddning till andra aktuella frågor som också utgör för samhället svåra ställningstaganden kan ha sitt värde och sin bäring. För min egen del har det definitivt stor betydelse. Jag ser fram emot den paneldiskussion som vi kommer att avsluta seminariet med . Vid detta kommer, förutom de som varit aktiva som presentatörer tidigare, ytterligare två kom- munföreträdare att deltaTPF1FPT, nämligen de nuvarande kommun- 1TP PT fick förhinder att delta i diskussionen och ersattes av , tidigare ordförande i kommunstyrelsen i . styrelseordförandena från Öst- kommun och från . Ett varmt välkommen till Er båda! Detta gäller även professor från , Han- delshögskolan i . (Professor i idé- och lärdomshistoria från kommer enligt pro- grammet att medverka vid paneldebatten, men har tyvärr med- delat förhinder). Att få ta del av Era synpunkter och även från de ledamöter från KASAM som ingår i panelen kommer att ge debatten värdefulla dimensioner. Vi har ett arv att förvalta från våra förfäder till våra barn- barnsbarn. Arvet sträcker sig oändligt över generationsgränserna. Detta kräver att vi med all tänkbar kunskap och klokhet bör analysera de områden som på ett eller annat sätt påverkar detta arv. Vi har ett ansvar för framtiden, men vi måste också fatta beslut. Att inte fatta beslut är också att fatta beslut – och då gör kanske någon annan det för vår räkning. Vi måste lära oss att hantera de svåra frågor som ligger i skärningspunkten mellan principer för demokratiskt ställningstagande och principer som tillämpas inom vetenskapen för att fastställa vad som är korrekt eller vetenskapligt grundat. Det kanske är den svåraste rollen vi har som medborgare i ett samhälle. Men vi kan inte bara blunda och gömma oss och stoppa huvudet i sanden! Session I Plats för slutförvaring av kärnavfall erfarenheter i förstudiekommunerna Kärnavfallsfrågans behandling i förstudiekommunerna Som bakgrund för de följande framställningarna av nyckel- personer i de åtta kommuner där SKB 2000 bedrev förstudier ska jag kort erinra om förloppet. Jag bygger min framställning i huvudsak på vad som har publicerats i rapporten (SOU 2002:46) Plats för slutförvaring av kärn- avfall? Naturligtvis måste jag utelämna åtskilligt. Min framställ- ning gör exempelvis inte alls rättvisa åt det omfattande gransk- ningsarbete som skedde och fortfarande äger rum av (), Statens strålskydds- institut (SSI) och KASAM samt av många andra aktörer. Inte heller gör framställningen rättvisa åt den formella och informella dialog som ägt rum mellan aktörerna. Alla deltagare har fått ett exemplar av en översiktlig tidsplan i A3-format (Översikt över kärnavfallsfrågans behandling i åtta kommunerTPF1FPT, jfr vidstående sida samt inlägg i A3-format). Det skeende som kommer att belysas kan sägas ha inletts . Då redovisade SKB i ett brev till landets kom- muner det arbete som pågick med att finna en lämplig plats för ett djupförvar för använt kärnbränsle (stjärnmarkeringen högst upp till vänster i tablån). I brevet inbjöds kommunerna att medverka i detta arbete. Jag tror det är rätt att säga att brevet markerade övergången från en mer teknik- och vetenskapsorien- 1TP PT Den tidsplan som återges i föreliggande rapport från seminariet och som inlägg i A3- format är ytterligare bearbetad jämförd med den bild som delades ut till seminarie- deltagarna. Kärnavfallsfrågans behandling i förstudiekommunerna terad platsvalsprocess till ett skede där ökad vikt måste fästas vid de närmast berörda medborgarnas synpunkter. Och detta skede har sedan präglats av krav på allt större öppenhet och transparens – krav som ställts både av SKB på den egna verksamheten och på SKB av regering, tillsynsorgan, kommuner och den allmänhet som känner sig berörd. Brevet från SKB ledde under de närmast följande åren fram till mer eller mindre ingående kontakter med ledningarna i ett antal kommuner – alla har vi ju sett nedanstående karta. Förstudie som ingår i Källa: SKB. Kärnavfallsfrågans behandling i förstudiekommunerna Det har naturligtvis också förekommit kon- takter mellan SKB och andra kommuner än de som namngivits på den kartbilden. Men det blev som bekant åtta förstudie- kommuner . Händelseförloppet kan delas in i fyra etapper. Etapp 1 ( – våren/) Diskussionerna mellan SKB och kommun hade i mitten av lett fram till ett positivt ställningstagande från kommunens sida till att låta SKB genomföra en förstudie i kommunen. Beslutet fattades av kommunens fullmäktige med siffrorna 24 12 och 5 nedlagda. Frågan var alltså omstridd – och splittringen gick inte efter några partigränser. Fullmäktige- beslutet innehöll ett antal villkor, bl.a. att resultatet av förstudien skulle följas av en lokal folkomröstning. SKB kom igång med förstudien och presenterade sitt resultat . Kommunledningen avsåg att låta genom- föra en fristående granskning av förstudien, innan en folk- omröstning anordnades. Men opinionsläget inom kommunen föranledde fullmäktige att besluta anordna folkomröstning utan att genomföra en sådan granskning. Som är väl bekant blev det sedan folkomröstning (i samband med det första valet till ). På frågan få fortsätta söka slutförvaringsplats i kommun svarade NEJ och JA. Ett valdeltagande om innebar att opinionsläget bara kunde tolkas på ett sätt. Med utgångspunkt från den fri- villighetsprincip som SKB hade anslutit sig till i och med sitt initiativ hade frågan om fortsatta undersökningar i kommun fallit. Den andra kommunala aktören under detta första skede var kommun. Inledande kontakter ledde fram till ett positivt ställningstagande till en Kärnavfallsfrågans behandling i förstudiekommunerna förstudie också av fullmäktige i . Men majoriteten var den knappast tänkbara – ordförandens utslagsröst fällde avgörandet. Förstudien kom emellertid igång och en preliminär lägesrapport var färdig . Slutrapport från förstudien presenterades men då har vi kommit in i etapp 2 av skeendet. Jag återkommer till den fortsatta händelseutvecklingen i . Erfarenheterna åren 1993, 1994 och första delen av tydde klart på att SKB måste ta nya initiativ för att kunna få till stånd fler förstudier. Men händelseutvecklingen ledde också till att tänkandet kring lokaliseringsdiskussionen utvecklades, till stor del i ett samspel mellan SKB, kommunerna och staten. Genom regler kärntekniklag fanns det ett viktigt instrument för denna utveckling, nämligen bestämmelserna om de s.k. FUD-program som SKB har att presentera . Dessa blir ju föremål för en bred granskning och debatt bland alla intressenter. Genom ställningstagande (i form av regerings- beslut) till FUD-programmen kan regeringen ställa krav på SKB:s arbete. Detta har också skett. Det är en form av strategisk på- verkan av SKB:s arbete utan att frångå grundläggande principer om reaktorinnehavarnas ansvar för en säker lösning av frågorna kring kärnavfallet. I det FUD-program som SKB presenterade aviserade bolaget dels ändringar i förhållande till tidigare planer om hur bolaget avsåg välja ut platser lämpliga för slutförvar, dels planer på att förlägga en inkapslingsanläggning i nära anslutning till det centrala mellanlagret för använt kärnbränsle (CLAB) i . Just dessa planer kom att få särskild betydelse för utvecklingen i , som jag återkommer till. På grundval av vad som hade kommit fram vid granskningen av FUD-Program 92 uttalade regeringen i beslut att SKB borde komplettera programmet. Viktiga punkter var att SKB skulle redovisa Kärnavfallsfrågans behandling i förstudiekommunerna kriterier och metoder som kan bilda underlag för val av platser för ett slutförvar, ett program för beskrivning av förutsättningar för konstruk- tion av inkapslingsanläggning och slutförvar, en analys av på vilket sätt olika åtgärder och beslut påverkar senare beslut inom slutförvarsprogrammet. Ett regeringsbeslut som fattades – på grundval av den komplettering av FUD-Program 92 som efterfrågats – innehöll följande viktiga ställningstaganden som syftade till ökad syste- matik i platsvalsprocessen. På förslag av SKB etablerades nuvarande terminologi: för- studier, platsundersökningar och detaljundersökning. Regeringen förutsatte att en framtida ansökan om tillstånd till detaljundersökning enligt naturresurslagen (senare 17 kap. ) skulle ha föregåtts av 5 10 förstudier och minst två platsundersökningar (överensstämde med vad SKB hade föreslagit). Regeringen bemyndigade Kärnkraftinspektionen att via be- rörd länsstyrelse betala ut högst till kom- muner där SKB bedriver förstudier. Pengarna var avsedda att möjliggöra för berörd kommun att följa och bedöma samt lämna information i frågor som rör slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. Pengarna fick hämtas från det som kallas Kärnavfallsfonden. Ett beslut av liknande innebörd och som avsåg kommuns arbete med frågorna om inkapslingsanläggning samt utvidgning av CLAB hade fattats av regeringen , men det beslut som fattades innebar att en princip om stöd till förstudiekommuner fastställdes. Den principen gäller fort- farande, fastän den numera regleras i form av en förordning. Länsstyrelserna gavs ett allmänt samordnande ansvar dels för de kontakter med kommuner och statliga myndigheter som behövs för att SKB ska kunna ta fram underlag för en kommande miljökonsekvensbeskrivning, dels för åtgärder Kärnavfallsfrågans behandling i förstudiekommunerna som syftade till att säkerställa att kommunerna fick den information de behövde för att i sin tur lämna information till allmänheten.