sou · GSB352d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Men för att detta skall få ett större genomslag är det nödvändigt, enligt , att bankerna ändrar sin avgiftsstruktur och gör kortbetal- ningar mer attraktiva för handlarna. Det mesta tyder på att volymer av dagskas- sor kommer att minska då de inte kan erbjuda samma tjänster som konkurrenterna. Men då kontanthanteringen alltjämt bedöms ut- göra en stor del av småbetalningarna kvarstår behovet av dagskassehanteringen för vissa grupper av småföreta- gare, särskilt i glesbygd där få realistiska alternativ till finns . Exempel på sådana företag är lokala hand- lare och mindre restauranger samt säsongsföretagare i t.ex. fjällen och skärgårdsområdena där det inte är ekonomiskt försvarbart att sluta helhetsavtal med värdeföretagen. Dessa företag är dock mycket viktiga för den lokala servicen, tillväxten och sysselsätt- ningen. Samhällets behov av en grundläggande kassaservice 6.2.6Organisationer/ideella föreningar Hur ideella föreningar och andra organisationer använder finns inte kartlagt i någon undersökning, utan deras användande och behov jämställs ofta med småföretagarnas. Det finns ett stort antal föreningar i men det är svårt att upp- skatta den totala omfattningen. Exempelvis består idrottsrörelsen, som är en av de största föreningsrörelserna, av ca 26 600 idrotts- föreningar (2003). Traditionellt använder en stor andel av de ideella organisatio- nerna postgirot som bas för sin ekonomihantering även om det har skett en ökad överflyttning till bankgirot. Ideella organisationer och föreningar hanterar precis som många småföretag kontantkassor som de får i samband med evenemang, tävlingar, insamlingar, lottförsäljning etc. Men till skillnad från t.ex. butiker och restauranger har de inte möjlighet att ersätta kon- tantkassor med kort pga. avgiftsstrukturer och infrastrukturkrav. För att hantera sin ekonomi går alltfler föreningar över till att använda bank på Internet och även medlemmarna använder i större utsträckning andra kanaler för inbetalningar av medlemsavgifter etc. som t.ex. Internet och girosystemen. Då föreningslivet är en stor rörelse som finns över hela landet bedöms det finnas ett behov av kontantinsättningar och därmed kassaservice . Men behovet är inte spe- cifikt kopplat till utan insättningen kan även göras på ett bankkontor. 6.2.7Personer som nekas bankrelation Denna grupp består av personer som av någon anledning inte får tillgång till banktjänster i form av inlåningskonto och betaltjänster. Det finns ingen vedertagen uppskattning av hur många kunder som nekas bankrelation men antalet anmälningar som görs rörande bankernas agerande kan utgöra en indikation. Finans- inspektionen fick ca 10 anmälningar som rörde inlå- ningskonto eller transaktionstjänster, medan Konsumenternas Bank- och fick in en till två förfrågningar . Det mesta tyder på att problemen löste sig för de flesta kunder efter att de fått information om hur de skulle agera. Anmälningarna vittnar om att det finns ett problem och att vissa kunder inte får Samhällets behov av en grundläggande kassaservice tillgång till betaltjänster, men att det rör sig om en mycket begrän- sad grupp medborgare. Betalningsanmärkningar utgör ofta ett hinder för att få öppna ett transaktionskonto, särskilt då kunden är ny i banken, men antalet betalningsanmärkningar, när de inträffat och vad de beror på på- verkar också beslutet. Personer under pågående skuldsanering har tidigare haft svårt att få tillgång till betalningstjänster. För att underlätta detta utfärdade en rekommendation om att skuldsanering inte skall utgöra ett hinder för att neka kun- den betalningstjänster och därefter har inga nya anmälningar in- kommit (, FFFS 2001:8). Utländska medborgare som saknar personnummer kan ha svå- righeter att öppna konto och få tillgång till betaltjänster. Detta skall inte utgöra något skäl till att neka kunden konto utan kan hanteras genom utfärdande av kundnummer eller fiktiva person- nummer hos banken. Det finns inga alternativ till kassaservicetjänster för de per- soner som nekas bankrelation. Vissa personer kan ha ett specifikt behov av om de inte är välkomna på banken pga. oegentligheter, men de flesta kan välja att hantera sina ärenden på ett bankkontor istället. Ingen part uppger att antalet personer som nekas bankrelation är ett ökande problem, snarare tvärtom då kunskapen på bankkontoren har ökat om vilka skyldigheter banken har. Enligt WHO uppskattas av befolkningen ha någon form av funktionshinder och enligt uppskattas antalet personer i med någon form av funktionshinder till 1,2 miljoner. Gruppen funktionshindrade omfattar således en stor del av befolkningen och deras behov av stöd och hjälp varierar beroende på typ av funktionshinder. Enligt Handikappförbundens och Han- dikappombudsmannen har inte funktionshindrade i allmänhet något behov av specifika kassaservicetjänster som till omfattning och innehållet skiljer sig från övriga befolkningens behov. Det vik- tiga är att dessa grupper har samma tillgång till tjänsterna som övriga i samhället. Generellt sett har funktionshindrade inga särskilda svårigheter med att utnyttja de tjänster som Svensk Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Kassaservice eller bankerna tillhandahåller. Men det finns under- grupper med specifika behov av kassaservicetjänster, såsom ut- vecklingsstörda utan personliga assistenter eller hjälp av anhöriga och psykiskt sjuka, vilka har svårt att hantera alternativa tjänster. Då det finns en grupp av funktionshindrade som är i behov av kassaservicetjänster behöver tillgången till denna typ av tjänster säkerställas. Men funktionshindrade som grupp skall inte vara hän- visade till utan skall kunna uträtta sina kassa- ärenden hos andra institut på samma sätt som övriga kunder. 6.2.9Särskilda behovsgrupper som saknar fysiska alternativ De identifierade särskilda behovsgrupperna utgör totalt sett en relativt stor andel av den svenska befolkningen, men en person kan ingå i flera behovsgrupper som t.ex. pensionärer med funktions- hinder etc. Det finns ett utbrett användande av kassaservicetjänster inom de särskilda grupperna men en närmare analys visar att det är väldigt få som har kassaservicen som sitt huvudalternativ och ännu färre som i verkligheten inte har ett annat reellt alternativ. De grupper som har ett behov av kassaservicetjänster och av i synnerhet är ålderspensionärer som får sin pension utbetald via utbetalningskort, asylsökande som hänvisas till för att hämta sin ersättning, samt personer som nekas bankrelation. Dessutom har småföretagare och ideella föreningar/organisationer i glesbygd, där andra kommersiella alter- nativ saknas, behov av att kunna lämna sina dagskassor och kon- tantkassor. Nedanstående tabell visar den uppskattning av behovet, i antal personer, som gjorts utifrån det resonemang som förts i föregående avsnitt. Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Sammanställning av särskilda gruppers behov av kassa- service (uppskattat antal) 1,5 milj. >65 år Småföretag i glesbygd som Personer som nekas bank- Färre än 10 000 Uppskattat verkligt behov av Totalt uppskattas antalet kunder inom de särskilda behovsgrup- perna som inte kan lösa sina bankärenden på annat sätt än genom uppgå till ca 100 2004. 6.3Sammanfattning av samhällets behov Utifrån ett geografiskt perspektiv är det endast de personer som bor i områden utan kommersiella alternativ som har ett direkt behov av en tjänst som staten garanterar, i form av . är det ca en halv miljon personer som använder i dessa områden varav uppskatt- ningsvis ca 75 000 har den som sitt huvudsakliga alternativ. Dessa ca 75 000 personer kan kanske utgöra en approximation av den grupp som inte har något praktiskt manuellt alternativ till sina kassaserviceärenden. Övriga kunder använder i huvudsak andra kanaler för betalning, insättningar och uttag. De genomgångna särskilda grupperna utgör en relativt stor andel av den totala befolkningen även om hänsyn tas till dubbelräkning Samhällets behov av en grundläggande kassaservice då en person kan ingå i flera behovsgrupper, t.ex. pensionär och invandrare etc. Det är många som använder kassaservicetjäns- ter inom de särskilda grupperna men analysen visar att det är få som har det som sitt huvudalternativ och ännu färre som inte har tillgång till ett annat manuellt alternativ. En uppskattning av antalet kunder inom de särskilda behovsgrupperna som inte kan lösa sina kassaärenden på annat sätt än genom uppgår till ca 100 000. En uppfattning av samhällets sammanlagda behov av kassaservicetjänster framträder om behovet ur ett geografiskt behov läggs samman med de särskilda gruppernas identifierade behov. Denna uppskattning visar att saknar ca 175 000 per- soner ett manuellt alternativ till tjänster. 6.4Framtida utveckling för den grundläggande kassaservicen Bedömningen av den framtida utvecklingen för den grundläggande kassaservicen tar utgångspunkt i nuvarande marknadssituation och de historiska data som finns tillgängliga för . Denna bedömning ligger till grund för de scenarier som beskrivs längre fram. Det är viktigt att påpeka att eventuella strukturella förändringar som aktörerna gör kan få stora konse- kvenser för marknadsutvecklingen, något som det inte är möjligt att ta hänsyn till i beräkningen. Minskningstakten för samtliga transaktioner inom Svensk Kassa- service oavsett tjänst har varit relativt och har i genomsnitt uppgått till . Det mesta tyder på att minskningstakten kommer att ligga på samma nivå eller eventuellt öka. Nedan beskrivs de driv- krafter som påverkar utvecklingen av antalet transaktioner för de tjänster som erbjuder inom ramen för den grundläggande kassaservicen, dvs. in- och utbetalningar på bank- giro och postgiro, insättningar och uttag på bankkonto samt han- tering av dagskassor. Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Det finns ett starkt samband mellan tillväxt i ekonomin och antalet transaktioner i betalningssystemen. förväntar sig en genomsnittlig eko- nomisk tillväxt på vilket kommer att leda till ett ökat antal transaktioner och en ökad omsättning för handel och restauranger vilka är de största branscherna som hanterar dagskassor. Sambandet mellan antalet kassaservicetransaktioner och ekonomisk tillväxt har dock inte varit starkt historiskt sett varför detta inte kommer att påverka volymutvecklingen för kassaservicetjänster i någon större omfattning. Övriga aktörers (bankernas) agerande på marknaden påverkar till viss del den framtida utvecklingen. Enligt uppgifter från finns inga planer på omfattande nedläggningar av lokalkontor inom överskådlig tid. Men vad som sker är att fler kontor avskaffar kontanthanteringen vilket påverkar efterfrågan och medför att en del kunder flyttar över till andra serviceformer. Det historiska sambandet till volymutvecklingen för Svensk Kassa- service har dock inte varit särskilt stark. egna strukturförändringar innebär inte enbart en anpassning till en minskad efterfrågan utan leder även i sig till minskade volymer då en andel av kunderna går över till andra lösningar i samband med nedläggning av serviceställen. För volymutvecklingen av transaktioner hos har denna korrelation varit stark för samtliga tjänster. De planerade strukturförändringar som genomförs kommer därför troligtvis leda till fortsatt minskning av volymerna. Tillgången till möjliga substitut för betalningar via kassaservice påverkar starkt den framtida utvecklingen. Historiskt finns en starkt negativ korrelation till utvecklingen av antalet Internet- bankskunder, vilket betyder att volymer sjun- ker då alltfler väljer att gå över till bank på Internet. hade av befolkningen tillgång till Internet i hemmet (SCB), en siffra som troligtvis ökat . av befolkningen använder dock Internet för att betala sina räkningar () vilket tyder på att det fortsatt finns en tillväxtpotential för Internetban- kerna. Den utestående penningmängden i har inte minskat som andel av BNP . Detta innebär att vi fortsatt har en stor mängd kontanter i samhället som skulle kunna innebära en fortsatt stor efterfrågan på insättningar och uttag av kontanter från konton. har gjort försök att förklara hur de utstå- Samhällets behov av en grundläggande kassaservice ende kontanterna används men har bara lyckats förklara ca hälften av beloppet (). Alternativen till uttag över disk är framförallt uttag via automa- ter eller kortbetalningar. Antalet kortbetalningar har ökat drama- tiskt (). Våra nordiska granlän- der har dock en högre andel kortbetalningar varför det fortfarande finns ett utrymme för en fortsatt tillväxt. Korrelationen mellan antalet korttransaktioner och volymutvecklingen för insättningar och uttag på konton har historiskt varit starkt negativ. Detta talar för att en fortsatt ökning av kortanvändandet kommer att leda till minskad efterfrågan på uttag och insättningar över disk. Denna trend leder också till ett minskat behov av dagskassehantering och Svensk Kassaservices utveckling på marknaden för uppräkning och insättning är även den negativt korrelerad med antalet kortbetal- ningar. Sambandet mellan tillgängligheten på uttagsautomater samt antal uttagstransaktioner och volymer har historiskt sett inte varit särskilt stark. Detta kan förklaras av uttagsautoma- terna har gått in i en mognadsfas och att de kunder som har valt att inte använda uttagsautomat troligtvis inte kommer att börja göra det framöver. Om bankerna beslutar sig för att införa en avgift för uttag över disk eller i automater skulle det troligtvis få betydande konsekvenser på volymerna. En majoritet av Svensk Handels och och Restau- rang Förbunds (SHR) medlemmar har och vill ha daglig insättning av dagskassor vilket talar för att antalet transaktioner bör minska i mindre takt än volymen pengar. En försämrad tillgänglighet till in- lämningsställen och minskade penningmängder kan dock få konse- kvensen att fler småföretag väljer att inte lämna in dagskassor dag- ligen för att spara tid och pengar. Detta innebär givetvis ökade säkerhetsrisker för den enskilde företagaren. En stark utveckling är att de större kunderna som t.ex. butikskedjor eftersträvar helhetslösningar som omfattar allt från transport till uppräkning och insättning något som kan inte erbjuda. Kundernas behov av mer integ- rerade tjänster förväntas bestå eller öka, vilket sannolikt innebär att även framöver kommer att se sin marknads- andel minska. Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Behovsanalysen pekar på att det är en bit kvar ner till det antal personer som inte har något alternativ till att hantera sina ärenden via kassaservice och detta gör att nuvarande minskningstakt sannolikt kommer att fortsätta. De alternativ som finns för att betala sina inköp samt räkningar och ta ut kontanter innebär oftast lika snabb eller snabbare service till betydligt lägre kostnader vilket fler och fler upptäcker. Den mest realistiska bedömningen är en fortsatt minskning av antalet transaktioner som ligger i nivå med den historiska utveck- lingen, dvs. Detta innebär att kommer antalet transaktioner hos att uppgå till ca 19 miljoner givet allt annat lika och att på hela marknaden hanteras ca 32 miljoner bank- och betalningstransaktioner. Prognos totala antalet transaktioner Insättning och uttag på konto I de fortsatta analyserna hanteras parallellt med huvudhypotesen två kompletterande hypoteser för att kontrollera känsligheten i resultatet. Den ena hypotesen innebär att minskningen blir något lägre: . Detta skulle resultera i 26 miljoner transaktioner Samhällets behov av en grundläggande kassaservice vid utgången av . Den andra hypotesen innebär en något snabbare minskning av betalningstransaktionerna: . I detta fall skulle transaktionerna uppgå till 14 miljoner. 6.4.3Utvecklingen på () för samtliga tjänster Behovsanalysen visar på att ca 175 000 personer är direkt bero- ende av för att kunna hantera sina bankaffärer, vilka uppskattningsvis genererar ca 2,5 miljoner transaktioner . Vid utgången av hanteras fortfarande totalt ca 20 mil- joner transaktioner, om den grundläggande kassaservicen bedrivs i samma omfattning som , vilket betyder att det fortfarande finns kunder som kan använda andra alternativ som utnyttjar Svensk Kassa- service. En bedömning av utvecklingen är mycket svår att göra. kan nya teknologier skapa nya behov vilket helt förändrar vårt sätt att se på grundläggande kassaservicetjänster. Med den kunskap som finns finns det dock inget som talar för att nedgången skulle avta och flera av de drivkrafter som vi diskuterat ovan kommer även fortsättningsvis att driva utveck- lingen mot en övergång till andra kanaler. Nya kanaler som Internetbanker och kontokort kommer att fortsätta öka. Internetpenetrationen, som ligger på för hela befolkningen, bedöms fortsätta öka . introduceras den nya kortstandarden med chip som vars potential troligtvis först kommer att kunna utnyttjas fullt ut . De utökade möjligheterna till förbättrade tjänster och ökad säkerhet kommer troligtvis även det att verka för en ökad kortanvändning på bekostnad av kontanterna. Inom den kommande tioårsperioden är det troligt att vi kommer få se ett skifte och att den utestående penningmängden minskar som andel av BNP precis som i våra grannländer. Det kommer dock att dröja länge innan kontanterna fullt ut har ersätts av andra alternativa betalningsmedel vilket innebär att det inom tioårsperio- den fortsatt kommer att finnas ett behov av dagskassehanteringen över hela landet. Den samlade bedömningen är att minskningen av volymerna kommer att fortsätta inom hela tioårsperioden. Ju närmare golvet, som vi har uppskattat till 175 000 personer, desto trögrörligare Samhällets behov av en grundläggande kassaservice blir troligtvis kunderna. Detta innebär att vi möjligtvis mot slutet av tioårsperioden kommer att se att minskningen sker i något lägre takt. I detta avsnitt redovisas de framräkningar och analyser av markna- den för grundläggande kassaservice som gjorts utifrån fem olika scenarier. De scenarier som analyserats är följande: Rikstäckande omfattning enligt nuvarande definitioner Posten är utförare via och lantbrev- Framskrivning av nuläge enligt beslutad affärsplan Rikstäckande omfattning enligt nuvarande definitioner Posten tillhandahåller den grundläggande kassaservicen genom ett nät där post- och kassaservicetjänster levereras Uppdraget från staten skiljer sig inte från 0A, men Postens metod för utförande gör det Rikstäckande omfattning enligt förtydligad definition (minst 1 serviceställe per kommun och i områden där kom- mersiella alternativ saknas samt i lantbrevbäringen) Omfattningen begränsas geografiskt till områden där kom- mersiella alternativ saknas samt till lantbrevbäringen Omfattningen begränsas geografiskt till orter där kommersi- ella alternativ saknas samt till lantbrevbäringen. budet begränsas till betaltjänster inklusive dagskassehan- Utförare utses av statlig myndighet via upphandling Beräkningarna i scenarierna har baserats på historiska data avseende intäkter och kostnader för samt gällande affärsplaner. Dessa har räknats om utifrån den bedömda utveck- Samhällets behov av en grundläggande kassaservice lingen av transaktionsvolymerna för de olika tjänsterna, vilken redogjordes för i föregående avsnitt. Dessutom har hänsyn tagits till scenariots specifika antaganden om omfattning, produktutbud och utförare. Viktigt att påpeka är att beräkningarna i scenarierna har baserats på antaganden om volymutveckling utifrån nuvarande antal transaktioner i , medan hänsyn till sam- hällets behov av grundläggande kassaservice har tagits i utform- ningen av själva scenariot. För att beräkna intäkterna per transaktion har utgångspunkt tagits i nuvarande prisnivåer för betaltjänster med hänsyn till en viss prishöjning och . Vad gäller intäkten per trans- aktion för banktjänster baseras de på nuvarande avtal som har med Nordea, FöreningsSparbanken och Länsför- säkringar Bank. Beräkningarna har gjorts för en femårsperiod, dvs. 2004 till 2008, och för att skapa jämförbarhet mellan scenarierna antas de omstruktu- reringar som scenariot medför göras . De beräkningar som redovisas här baseras på en volymutveckling enligt huvudhypo- tesen, dvs. en minskningstakt på i genomsnitt . Resultatet av beräkningarna visar att scenario 0A och scenario 1 medför de lägsta ackumulerade kostnaden för staten3 under perio- den till 2008. Detta beror på att i dessa scenarier avvecklas ett färre antal serviceställen jämfört med övriga scenarier vilket resulte- rar i lägre omstruktureringskostnader. Scenario 0B medför den högsta ackumulerade kostnaden för staten beroende på att nuva- rande i princip helt avvecklas och att nya inve- steringar görs för att integrera kassaservicen med Postens nuva- rande brev och paket verksamhet. Detta scenario medför en ökning av antalet serviceställen till närmare 1 900 stycken. En jämförelse mellan de olika scenarierna med avseende på ackumulerad förlust exklusive omstruktureringskostnader4 visar att Scenario 3 medför de lägsta förlusterna – 2008. Scenario 3 visar också den lägsta operativa förlusten . Vik- tigt att påpeka är att Scenario 3 är svårt att beräkna då den slutliga kostnaden är beroende av ett upphandlingsförfarande och de slut- liga avtal som staten tecknar med aktörerna. 3Beräknat som ackumulerat resultat efter finansiella poster samt ackumulerade kostnader för omstrukturering. Omstruktureringskostnader är kostnader för att avveckla nuvarande kontor inom och innehåller både omställningskostnader för lokaler och personal. 4Beräknat som ackumulerat resultat efter finansiella poster, dvs. det operativa underskott som uppstår för att driva den grundläggande kassaservicen. Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Prognos, ackumulerad kostnad för staten 2004–2008 Källa: , . Prognos, resultat efter finansiella poster, 2008 Källa: , . Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Det enda av de fem scenarierna som representerar en ur ett eko- nomiskt perspektiv stabil kostnadsutveckling är upphandlings- alternativet, scenario 3, vilket illustreras i diagrammet Resultat efter finansiella poster 2003–2008 nedan. Övriga scenarier visar en viss återhämtning av resultatet efter att de omfattande omstruktu- reringarna har gjorts , men därefter vänder kurvan återigen nedåt och allt pekar på att de operativa förlusterna kontinuerligt kommer att öka. Detta kommer att skapa ett behov av ytterligare omstruktureringar för att anpassa verksamheten till efterfrågan, vilket gör att det i samtliga scenarier exklusive scenario 3 tillkom- mer omstruktureringskostnader för Posten och därmed för staten i olika utsträckning. Prognos, intäkter efter finansiella poster 2003–2008 Källa: , . Samhällets behov av en grundläggande kassaservice SOU 2004:52 Prognos, resultat efter finansiella poster 2003–2008 -700 2003 2004 2005 2006 2007 2008 Källa: , . Bilden som illustrerar intäkternas utveckling – 2008 visar att samtliga scenarier innebär en kraftig krympning av verksamheten. Förklaringen till detta är den underliggande mark- nadsutvecklingen med sjunkande transansaktionsvolymer och att samtliga scenarier omfattar större eller mindre omstruktureringar av verksamheten. En annan faktor är olika antaganden i scenarierna om överflyttning vid en avveckling, dvs. hur stor andel av kunderna som går över till andra alternativ då ett serviceställe avvecklas och hur stor andel som istället uppsöker ett annat Posten/Svensk Kas- saservicekontor. Nedan visas en känslighetsanalys av scenarierna utifrån de två kompletterande hypoteserna, dvs. att minskningstakten av antalet transaktioner blir något lägre, eller något snabbare, . Analysen visar att generellt för samtliga scenarierna blir både den ackumulerade kostnaden för staten 2004–2008 och det operativa resultatet sämre med en snabbare minsk- ningstakt samt något bättre vid en långsammare minskningstakt.