sou · GSB355 · 2005-01-01 00:00:00 — sou 2004 55 d1 Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av för- valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: 08–405 42 95 Telefon: 08–405 47 29 /propositioner/sou/pdf/remiss.pdf Genom beslut bemyndigade regeringen stats- rådet att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kom- mitté med uppdrag att överväga en sammanhållen diskriminerings- lagstiftning (Dir. 2002:11). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv för kommittén (Dir. 2003:69). förordnades hovrättslagmannen som ordförande i kommittén. Som ledamöter i kommittén förord- nades riksdagsledamoten, numera chefsåklagaren (), f.d. riksdagsledamoten (), (), dåvarande riksdagsledamoten (), riksdagsledamoten (), riksdagsleda- moten (), riksdagsledamoten (), nuvarande riksdagsledamoten (), riks- dagsledamoten () och f.d. riksdagsledamoten (). entledigades och i hennes ställe utsågs riksdagsledamoten (). entledigades och i hennes ställe ut- sågs riksdagsledamoten (). entledigades och i hennes ställe utsågs filoso- fie magister (). förordnades som experter i kommittén kansli- rådet, numera expeditions- och rättschefen (), jämställdhetsombudsmannen , hovrättsassessorn (Justitiedeparte- mentet), kanslirådet (), de- partementssekreteraren (), kam- marrättsassessorn (), juristen (), departementsrådet (), departementssekreteraren (), hovrättsrådet , departementssekreteraren, numera kanslirådet (), handikappombudsmannen , rådmannen, numera lagmannen (Justitie- departementet), kanslirådet (Utbildningsdepar- tementet), departementssekreteraren, numera kanslirådet (), ombudsmannen mot etnisk diskriminering , departementssekreteraren (För- svarsdepartementet), ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och kanslirådet, numera ämnes- rådet (). förordnades som experter i kommittén förbundsjuristen (), arbetsrätts- juristen (), chefsjuristen (TCO), arbetsrättsjuristen (/), förhandlings- direktören (), kanslichefen (LO) och arbetsrättsjuristen (Landstingsför- bundet). entledigades och i hennes ställe utsågs hovrättsassessorn (Utbildningsde- partementet). entledigades och i hans ställe utsågs departementssekreteraren (Finansdepartemen- tet). entledigades och i hennes ställe utsågs hovrättsassessorn (Justitiedepartemen- tet). () för- ordnades som expert i kommittén . entledigades och i hennes ställe utsågs departementssekreteraren (). Verksjuristen () för- ordnades som expert i kommittén fr.o.m. . entledigades och i hans ställe utsågs arbetsrättschefen (). entledigades och i hans ställe utsågs utredaren (LO). entledigades och i hennes ställe utsågs juris doktor (). Till huvudsekreterare förordnades hovrättsasses- sorn . Hovrättsassessorn förordnades som sekreterare . Kommitténs assistent har varit . Kommittén, som har antagit namnet , överlämnar härmed delbetänkandet Ett utvidgat skydd mot köns- diskriminering (SOU 2004:55). Till delbetänkandet fogas reservationer och särskilda yttranden. Förslag till lag om ändring i jämställdhetslagen (1991:433) ....... 2Förslag till lag om ändring i lagen (1999:130) om åt- gärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning ................. 3Förslag till lag om ändring i lagen (1999:132) om för- bud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funk- 4Förslag till lag om ändring i lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1286) om lika- behandling av studenter i högskolan...................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2003:307) om för- bud mot diskriminering.......................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1999:678) om ut- stationering av arbetstagare.................................................... Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)........ Kommitténs uppdrag och utgångspunkter ..................... Delbetänkande och slutbetänkande........................................ 1.3 Ett lika skydd för alla diskrimineringsgrunder ...................... Ett skydd för mänskliga rättigheter ........................................ Internationella åtaganden och gällande rätt ................... Lagen om likabehandling av studenter i högskolan ............... Lagen om förbud mot diskriminering..................................... Likabehandlingsdirektivet 76/207/EEG......................... Direktivets tillkomst och huvudsakliga innehåll.................... Överväganden och förslag ....................................................... Direktivets syfte m.m. (artikel 1) ................................ Likabehandlingsprincipen (artikel 2.1)........................ Definitionen av direkt diskriminering (artikel Definitionen av indirekt diskriminering (artikel Förbud mot trakasserier och sexuella trakasserier (artikel 2.2 och 2.3)..................................................... Förbud mot instruktioner att diskriminera (artikel 2.4).................................................................. Förebyggande åtgärder (artikel 2.5) .......................... Undantag från förbudet mot direkt diskriminering (artikel 2.6) ........................................ Skydd under graviditet och mammaledighet m.m. (artikel 2.7).................................................................. 3.2.10 Positiv särbehandling (artikel 2.8) ............................. 3.2.11 Tillämpningsområdet (artikel 3.1) ............................. 3.2.12 Diskriminerande lagar och andra författningar (artikel 3.2 a) ............................................................... Ogiltighet och jämkning (artikel 3.2 b) .................... 3.2.14 Tillgång till rättsliga och/eller administrativa förfaranden (artikel 6.1) ............................................. 3.2.15 Effektiva sanktioner (artikel 6.2)............................... 3.2.16 Engagemang i rättsliga förfaranden (artikel 6.3) ...... 3.2.17 Preskription (artikel 6.4)............................................ 3.2.18 Förbud mot repressalier (artikel 7) ........................... 3.2.19 Information till anställda (artikel 8).......................... 3.2.20 Organ för främjande av likabehandling (artikel 3.2.21 Dialog mellan arbetsmarknadens parter m.m. (artikel 8b) .................................................................. 3.2.22 Dialog med icke-statliga organisationer (artikel 3.2.23 Sanktioner (artikel 8d) ............................................... 3.2.24 Minimiregler (artikel 8e)............................................ 3.2.25 Utvärdering av yrkesverksamhet (artikel 9.2) .......... Parallelluppställning av genomförandet av direktivet............ Direktivet om social trygghet 79/7/EEG ...................... Direktivets tillkomst och huvudsakliga innehåll.................. Den bosättnings- och arbetsbaserade försäkringen m.m. ... Överväganden och förslag..................................................... Direktivets syfte (artikel 1)........................................ Den skyddade personkretsen (artikel 2)................... Tillämpningsområdet (artikel 3)................................ Likabehandlingsprincipen (artikel 4) ........................ Diskriminerande lagar och andra författningar (artikel 5)..................................................................... Tillgång till rättsliga förfaranden (artikel 6) ............. Undantag (artikel 7)................................................... Parallelluppställning av genomförandet av direktivet............ Direktivet om egen rörelse 86/613/EEG...................... Direktivets tillkomst och huvudsakliga innehåll.................. Överväganden och förslag..................................................... Direktivets syfte (artikel 1)........................................ Den skyddade personkretsen (artikel 2) ................... Likabehandlingsprincipen (artikel 3)......................... Diskriminerande bestämmelser (artikel 4)................ Villkor för att bilda bolag (artikel 5) ......................... Avgiftsbaserade system för social trygghet (artikel 6)..................................................................... Makars arbete (artikel 7) ............................................ Graviditet (artikel 8)................................................... Tillgång till rättsliga förfaranden (artikel 9).............. 5.2.10 Information (artikel 10) ............................................. Parallelluppställning av genomförandet av direktivet............ Särskilt om varor, tjänster och bostäder ...................... Överväganden och förslag ..................................................... Kostnads- och konsekvensanalys ................................ Förslaget till lag om ändring i jämställdhetslagen (1991:433)............................................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning...... 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av 8.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av 8.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan............................... 8.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering.................................................... 8.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare ............................................... 8.8 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) ... Reservationer och särskilda yttranden ................................ Bilaga 1 Kommittédirektiv 2002:11 .............................................. Bilaga 2 Tilläggsdirektiv 2003:69 .................................................. Bilaga 3 Rådets direktiv /207/EEG av om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (likabehandlingsdirektivet) ....................... Bilaga 4 och rådets direktiv /73/EG av om ändring av rådets direktiv /207/EEG om genomförandet av princi- pen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor ........................................... Bilaga 5 Rådets direktiv /207/EEG – konsoliderad text ......... Bilaga 6 Rådets direktiv /7/EEG av om successivt genomförande av principen om lika- behandling av kvinnor och män i fråga om social trygghet (direktivet om social trygghet)........................ Bilaga 7 Rådets direktiv /613/EEG av 1986 om tillämpningen av principen om likabehand- ling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (direktivet om egen rörelse)............................................ lagen (1962:381) om allmän försäkring arbetsmiljölagen (1977:1160) Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen- Europeiska gemenskapernas officiella tidning (engelska OJ; C Communications, L Legislation) Ombudsmannen mot diskriminering på grund av KOM-dokument, dokument från kommissionen (engelska COM) rättsfallssamling från Europeiska gemenskapernas socialförsäkringslagen (1999:799) I kommitténs uppdrag ingår att göra en bedömning av om ytter- ligare åtgärder är nödvändiga eller lämpliga med hänsyn till tre EG-direktiv om könsdiskriminering –rådets direktiv /207/EEG av om genom- förandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (det s.k. likabehandlingsdirektivet),1 –rådets direktiv /7/EEG av om succes- sivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om social trygghet (direktivet om social trygg- het),2 och –rådets direktiv /613/EEG av om tillämp- ningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (direktivet om egen rörelse).3 I kommitténs uppdrag ingår även att följa arbetet inom Europeiska unionen (EU) med att se över likabehandlingsdirektivet. Detta ar- bete slutfördes genom och rådets direktiv /73/EG av om ändring av likabehand- lingsdirektivet.4 1EGT L 39, , s. 40 (Celex 31976L0207), svensk specialutgåva område 5, volym 1, s. 191. 2EGT L 6, 10.1.1979, s. 24 (Celex 31979L0007), svensk specialutgåva område 5, volym 2, s. 111. 3EGT L 359, 19.12.1986, s. 56 (Celex 31986L0613), svensk specialutgåva område 6, volym 2, s. 133. 4Europaparlamentets och rådets direktiv /73/EG av om ändring av rådets direktiv /207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor, EGT L 269, 5.10.2002, s. 15 (Celex 32002L0073). I kommitténs uppdrag ingår även att överväga om lagstiftning mot diskriminering på grund av kön skall införas även på de andra områden som omfattas av rådets direktiv /43/EG5 än arbetslivs- området och högskoleområdet. Till dessa områden hör tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder. Detta delbetänkande innehåller våra förslag till hur likabehand- lingsdirektivet, direktivet om social trygghet och direktivet om egen rörelse skall genomföras i . Vi behandlar dessutom nu också könsdiskriminering i fråga om varor, tjänster och bostäder. De återstående delarna av vårt uppdrag – inklusive bl.a. de viktiga frågorna att överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhälls- områden och att överväga en samordning eller sammanslagning av några av eller samtliga av , Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering, Ombudsmannen mot diskrimi- nering på grund av sexuell läggning och – kommer att behandlas . I övervägandena rörande ombuds- männen skall vi även i tillämpliga delar inkludera Barnombudsman- nen. Enligt kommittédirektiven skall vårt uppdrag slutligt redovisas . Förslagen rör jämställdhetslagen (1991:433), lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan och lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. Förslagen har framför allt två syften. Det ena är att genomföra EG-rätten i de avseenden där förslag läggs fram. Det andra syftet är att stärka skyddet mot könsdiskriminering så att det kommer i nivå med skyddet mot diskriminering som har samband med diskrimi- neringsgrunderna etnisk tillhörighet, religion eller annan trosupp- fattning, funktionshinder och sexuell läggning, för vilka en mer omfattande rättslig reglering finns än vad som gäller för kön. Ändringarna motsvarar därför i huvudsak den lagstiftning som genomfördes i fråga om diskriminering som har sam- 5 Rådets direktiv /43/EG av om genomförandet av principen om lika- behandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung, EGT L 180, , s. 22 (Celex 32000L0043). band med etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder eller sexuell läggning.6 Förslagen har därtill det uttalade syftet att stärka jämställdhets- strävandena i samhället. De kan också antas få effekt för detta ändamål. Det rättsliga ramverket för att motverka könsdiskrimine- ring blir väsentligen lika robust som gällande rätt beträffande de andra diskrimineringsgrunderna. Vi räknar också med den prak- tiska effekten av att de nya reglerna bidrar till att förhållandena i arbetslivet och i högskolan alltmer närmar sig det jämställdhets- politiska målet att kvinnor och män har samma möjligheter, rättig- heter och skyldigheter. Enligt jämställdhetslagen är en arbetsgivare förbjuden att köns- diskriminera arbetssökande och arbetstagare. Vi föreslår i huvudsak följande. Ändringar görs i definitionerna av direkt och indirekt diskriminering. Ett uttryckligt förbud mot diskriminering i form av trakasserier på grund av kön och sexuella trakasserier införs. Tra- kasserier på grund av kön definieras som ett uppträdande som kränker en arbetssökandes eller arbetstagares värdighet och som har samband med kön. Sexuella trakasserier definieras som ett uppträdande av sexuell natur som kränker en arbetssökandes eller arbetstagares värdighet. Ett uttryckligt förbud mot könsdiskrimi- nering i form av instruktioner att diskriminera införs. Undantagen från diskrimineringsförbudet ändras. Enligt den nya regeln skall förbudet mot direkt diskriminering inte gälla vid beslut om an- ställning, befordran eller utbildning för befordran om visst kön är nödvändigt på grund av arbetets natur eller det sammanhang där det utförs. Det tidigare undantaget för ideellt eller annat särskilt intresse utmönstras ur lagen. Det gällande undantaget för positiv särbehandling kvarstår i lagen oförändrat. Diskrimineringsförbudens tillämpningsområde i materiellt hän- seende utsträcks till att uttryckligen omfatta även arbetsvillkor. Diskrimineringsförbudens tillämpningsområde i materiellt hän- seende utsträcks vidare till att omfatta även yrkespraktik, yrkes- vägledning och annan utbildning än utbildning för befordran som en arbetsgivare tillhandahåller arbetstagare. Diskrimineringsför- budet i fråga om yrkespraktik och repressalieförbudet utsträcks i 6 Jfr prop. 2002/03:65, bet. 2002/03:AU7 och rskr. 2002/03:207. personellt hänseende till att omfatta även den som utan att vara anställd av arbetsgivaren söker eller fullgör yrkespraktik på en ar- betsplats. Repressalieförbudet skall gälla även för inhyrd eller in- lånad arbetskraft såsom personal från bemanningsföretag. Repressalieförbudet utsträcks till att omfatta även påtalande av diskriminering eller medverkan i en utredning enligt lagen samt den situationen att en arbetsgivare utsätter en arbetstagare för repres- salier på grund av att han eller hon anmält eller påtalat att arbets- givaren inte följer någon av lagens bestämmelser om aktiva åtgärder. Ekonomiskt skadestånd skall kunna utgå som påföljd för repres- salier. Diskriminerande ordningsregler eller liknande interna be- stämmelser på en arbetsplats skall kunna jämkas eller ogiltigför- . Hänvisningen till den s.k. takregeln för ekonomiskt skade- stånd i lagen (1982:80) om anställningsskydd föreslås tas bort. Änd- ringen innebär att anställningsskyddslagens takregel för ekonomiskt skadestånd inte längre skall tillämpas när någon för talan om upp- sägning eller avskedande med stöd av jämställdhetslagen. En ny, uttrycklig bevisbörderegel införs. Om den som anser sig ha blivit diskriminerad eller utsatt för repressalier visar omständig- heter som ger anledning att anta att han eller hon blivit diskrimine- rad eller utsatt för repressalier, är det arbetsgivaren som skall visa att diskriminering eller repressalier inte förekommit. Lagen om likabehandling av studenter i högskolan Enligt lagen om likabehandling av studenter i högskolan är en hög- skola förbjuden att diskriminera studenter och sökande till hög- skolan. Förslagen som gäller lagen motsvarar till stor del förslagen till ändringar i jämställdhetslagen. Förslagen innebär bl.a. att defini- tionen av sexuella trakasserier ändras och att trakasseribegreppet delas upp i trakasserier på grund av kön och sexuella trakasserier på samma sätt som i jämställdhetslagen. Trakasserier på grund av kön definieras som ett uppträdande som kränker en students eller en sökandes värdighet i högskolestudierna och som har samband med kön. Sexuella trakasserier definieras som ett uppträdande som kränker en students eller en sökandes värdighet i högskolestudierna och som är av sexuell natur. Vidare införs regler om diskrimine- ringsförbud beträffande yrkespraktik och yrkesvägledning. Undan- taget från diskrimineringsförbudet för ett s.k. särskilt intresse upp- hävs. I stället införs ett undantag för positiv särbehandling på grund av kön. Förbudet mot direkt diskriminering föreslås inte gälla om behandlingen är ett led i strävanden att främja lika möjligheter till högskolestudier oavsett kön. Repressalieförbudet utsträcks till att omfatta även påtalande av diskriminering samt den situationen att en högskola utsätter en student eller en sökande för repressalier på grund av att han eller hon anmält eller påtalat att högskolan inte följer någon av lagens bestämmelser om aktiva åtgärder. Lagen om förbud mot diskriminering Lagen innehåller diskrimineringsförbud för diskrimineringsgrun- derna etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder på ett flertal samhällsområden utan- för arbetslivet och högskolan. Vårt förslag är framför allt att dis- krimineringsgrunden kön läggs till i förbuden som gäller i fråga om arbetsmarknadspolitisk verksamhet, start och bedrivande av närings- verksamhet, yrkesutövning, medlemskap m.m. i arbetstagarorgani- sationer, arbetsgivarorganisationer och yrkesorganisationer, varor, tjänster och bostäder, socialförsäkringen och anslutande bidrags- system och arbetslöshetsförsäkringen. Motsvarande förbud gäller redan för andra diskrimineringsgrunder än kön. Diskriminerings- skyddet blir nu väsentligen detsamma för kön. I fråga om köns- diskriminering som gäller tjänster och bostäder föreslås undantag från förbudet mot diskriminering. Undantag föreslås dels för tjänster som avser motion, friskvård eller liknande eller bostäder om tjänsterna eller bostäderna tillhandahålls endast kvinnor, dels för tjänster som avser kreditgivning, rådgivning eller liknande åt- gärder för att starta eller bedriva näringsverksamhet om tjänsterna utformats för kvinnor som ett led i strävanden att främja jämställd- het mellan kvinnor och män. Förbudet mot könsdiskriminering i fråga om tjänster omfattar bl.a. försäkringstjänster, t.ex. frågor om storleken på och ersättningar som betalas ut. Förbudet i den delen föreslås gälla endast för försäkringar som meddelas eller förnyas efter lagens ikraft- trädande. Med diskriminering avses i lagen direkt diskriminering, indirekt diskriminering, trakasserier och instruktioner att diskriminera. Be- stämmelserna ändras på så sätt att kön läggs till som ny diskrimine- ringsgrund i definitionerna av direkt diskriminering, indirekt diskri- minering och trakasserier. Diskrimineringsförbudet som gäller in- struktioner att diskriminera utsträcks till att omfatta även kön. I lagen införs även ett förbud mot diskriminering i form av sexuella trakasserier. Med sexuella trakasserier avses ett uppträdande av sexuell natur som kränker en persons värdighet. Lagens regler om tillsyn och de processuella bestämmelserna ändras så att bl.a. skall se till att lagens förbud mot könsdiskriminering följs och får talerätt i mål om könsdiskriminering i domstol på samma sätt som de andra om- budsmännen har för sina respektive diskrimineringsgrunder. De arbetsrättsliga diskrimineringslagarna – lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktions- hinder och lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning – föreslås ändras i vissa av- seenden för att uppnå samstämmighet med jämställdhetslagen.