sou · GSB3129 · 2005-01-01 00:00:00 — The following data shall be registered for each exit point: unique plant identity, network company, electricity supplier, balance provider and customer identity. The plant identity shall consist of an code and the customer identity shall con- sist of a personal or corporate identity number. Furnishing data to the register is compulsory for all network and electricity trading companies. The register will thereby cover all plants and all compa- nies must update the data in the register as soon as they are changed for the individual plant. All data entry shall be handled by the network companies. Certain conditions have to be fulfilled in order to obtain optimal benefit from a central plant register. For example, the same custo- mer should have both a network agreement and an electricity sup- ply agreement for a given plant. This makes it possible to match the customer data to each other and to the plant identity, which will reduce problems with incorrect information in conjunction with supplier switches. The register contains data on network company, electricity trading company and balance provider. A prerequisite for the re– gister is that each player should only have access to information necessary for the companys operations. In order to ensure market confidence in the register, it should be owned by the state and managed by . A customer is entitled to have access to the information associated with his personal or corporate iden- tity number in the register. The electricity market is under the supervision of a several – tory authorities, each with its own sphere of responsibility. These authorities include the , the Swedish Com- petition Authority, the Swedish Financial Supervisory Authority, and the . The number of competent authorities entails a risk of a fragmented supervision structure. The Commission therefore proposes that a more forma- lised collaboration be established via a consultation group between the , the Authority and the Swedish Financial Supervisory Authority. Such collaboration would contribute to streamlining the work of the authorities by permitting better utilisation of existing expertise in each organi- sation and by facilitating experience exchange and knowledge transfer between the competent authorities. The Nordic market perspective is important, so the Commission also proposes a Nor- dic consultation group. The proposed consultation groups will contribute to the accu- mulation of expertise that is important for effective supervision. It is also important to ensure that the competent authorities are able to accumulate and maintain expertise, e.g. in the form of sectoral knowledge, that permits effective oversight of the electricity market. The Nordic countries and Europe The Commission has discussed the scope of the electricity market and arrived at the conclusion that there is no simple delimitation of the power market. The evidence shows that the electricity market is to be regarded as Nordic for a relatively large portion of the time, but also that the electricity market is of smaller scope during other periods. In other words, the Nordic market already exists, but there is room for improvement. The Commission makes proposals in this respect, and also notes that extensive efforts are under way to strengthen integration of the Nordic market. This is taking place in cooperation between public authorities and trade organisations. Nordel, which is the Nordic transmission system operators joint organisation, is playing an important role in the development process. With regard to the internal market for electricity, the exchange between the Nordic electricity market and the rest of Europe is currently being developed. However, a great deal remains to be done before the different national and regional markets have evol- ved into a common internal market for electricity. As far as the Nordic market is concerned, this evolution can primarily be expected to take place in contacts with nearby markets with exis- ting transmission links, where Nordic players are already . Within the EU, the Nordic market constitutes a relatively well- functioning regional market today. Network charges for small-scale electricity producers The owner of a small-scale electricity generating plant, i.e. a plant with a generating capacity of no more than 1,500 kW, is exempted from certain network charges. According to its terms of reference, the Commission was supposed to examine the consequences of abolishing this rule. In the light of evaluations of the energy certifi- cate system, the Commissions proposal is that the rule be aboli- shed. Similarly, it is proposed that the Chapter 3 Section 14 of the Swedish Electricity Act be revoked, entailing that the cost of mete- ring at the entry point from a small-scale power producer should not be charged to this producer. The concerned generation plants are primarily wind power, hyd- ropower and biofuel plants. It is the Commissions judgement that the price level of energy certificates will in the future lie at a level that permits investments in new plants, even without exemption from the charge. The analysis also shows that special subsidies are not required for certain types of power, such as wind power. The system can largely be expected to function as intended. A pre- requisite for this conclusion is that the energy certificate system be extended after 2010 and that the systems level of ambition and quotas be established with a long-term perspective. An alternative electricity market model The Commission has particularly analysed a radical re-organisation of the electricity market, as proposed in the public debate. The basic idea behind this alternative electricity market model is that the spot market prices should be fully absorbed by the consumers. Todays network owners should assume responsibility for the phy- sical deliveries of electricity to end , and the deliveries should always be made at the variable spot price. The Commission notes that the model would conflict with the current Electricity Market Directive in a number of points, as well as with the EUs general rules for the internal market and competi- tion on this market. The Commission has nevertheless taken a clo- ser look at the model. In summary, most factors indicate that the alternative model, if it were to be introduced in , would substantially harm competition on the electricity market. Further regulation and supervision would be required in order for the re- organised electricity market to function. Furthermore, the consu- mer would, at least initially, have to be much more on the market and learn more about how the market works than is the case today. The overall conclusion is that there is no reason to recommend a changeover to the proposed alternative electricity market, not even if this were possible without formal obstacles. The natural gas market Since 2000, the natural gas market has evolved from local monopo- lies to being partially open to competition. The big companies have had a tradition of dictating terms on the market, which to some extent lives on. In a number of cases the Commission has found that the small suppliers are reluctant to speak out for fear of dama- ging their relations with the company that sells natural gas to them. The competitive situation on the natural gas market can therefore be described as immature. There are a number of contributing rea- sons for this. Today nearly all gas for the Swedish market is produced in Den- mark, but some gas is also imported from . Since the introduction of natural gas in , the consumers have pointed out the disadvantages of having only one line of sup- ply and large, dominant suppliers. The Government recently gran- ted permission to build a supply pipeline from to . Competition on the market will probably increase, since the option of buying natural gas from several sources will exert pressure on prices. This would promote the development of a functioning natural gas market. Pricing against the consumers alternative cost is not as strong as when natural gas was introduced in in 1985. Despite this it is a reasonable assumption that oil will continue to be of impor- tance for pricing during the coming ten-year period. Several natural gas companies with which the Commission has been in contact testify that another important factor for natural gas prices is negotiation options. The companies say that competition does not exist on the market and that there are therefore no alter- native suppliers of natural gas. They refer e.g. to the design of the supply agreements, where the wholesalers have partitioned the market to obtain exclusive rights. The Commission assumes that the natural gas companies are aware of the new rules in the compe- tition legislation and that the competition-restricting parts of the agreements will be renegotiated. Since new supply agreements have been signed and will be signed shortly, it is assumed that the Swe- dish Competition Authority will closely follow these develop- ments. In 2004, Nova Naturgas sold its trading operation (Nova Supply) to the Danish company . The acquisition was approved by the Authority after an in-depth review in October of the same year. The Danish-Swedish wholesale market is highly concentrated and the has expressed concern for the effects of further concentration of the market as a result of the acquisition. The Commission shares the Agencys concern and assumes that the Authority will follow the effects of the market concentration. Since 2000 when the Swedish market was deregulated, only one final consumer has switched supplier so far. The natural gas market is characterised by long-term supply agreements, which means that entitled are preventing from switching supplier until their agreement has expired. Furthermore, the agreements expire at different times, which means that large volumes are not normally exposed to competition at once. This makes it more difficult for potential suppliers to become established and take market shares quickly. As regards the agreements that were recently signed for natural gas sales from 2005, it can be concluded that has signed all contracts with the retailers. An area concession enables the companies to plan an expansion of the natural gas networks in an efficient . At the same time, the concession-granting authority can, by stipulating conditions in connection with the granting of a concession and determining what a suitable area for distribution of natural gas is, ensure that the interests of the public and the consumers are also taken into consi- deration in connection with an expansion. The Commission propo- ses that the exemption from the obligation to obtain a concession for natural gas pipelines situated along a metering and regulating station be abolished and that an area concession be introduced for natural gas networks. It should be possible to subject the area con- cession to conditions and revoke it if the concessionaire violates the Natural Gas Act or regulations or conditions issued pursuant to the Act. The area concession should apply for 25 years. Supervision of compliance with the Natural Gas Act (2000:599) and of regulations or conditions issued pursuant to the Act is exer– cised by the . The description of the scope of supervision in the legislative history of the Natural Gas Act differs from the description in the appropriations letter. This creates uncertainty as to what is covered by the authoritys supervision. Further, this makes it more difficult to assess the effectiveness of the supervision and consequently the need for additional resources. Since the opening of the market, the supervision has been of limited scope. The supervisory activity will increase during the coming year, however, and the Commission therefore proposes that the Go– vernments reporting requirement for the activity area Super– vision according to the Natural Gas Act should reflect the law– makers intentions for supervision of the natural gas market. If other activities are to be reported within the same activity area, this should be clearly stated. Further, the Commission proposes that goals established for the supervision should be developed and concretised by the Agency, including what is covered and how supervision should be exercised by the Agency. The supervision methods should be continuously evalu– ated by the supervisory authority. Outlook for the future A well-functioning competitive natural gas market has a dampening effect on the price level for natural gas. This does not exist today. The Commission has pointed out several factors that prevent the creation of an effective natural gas market. Limitations in capacity, agreements that bind for long periods of time, and vertical integration with insight into competitors pricing are examples of such factors. When a new regulatory framework enters into force and the market is opened further, however, the of obtaining a functioning competitive market in should improve. In future legislation, more will become entitled to choose their supplier, at the same time as trading and trans– mission will be separated. Moreover, the advantages of transmis– sion for own account will disappear. The outlook for the future on the natural gas market is therefore brighter than it has been. A matter of concern for the future is, however, the fact that all new agreements have been signed with one and the same supplier. lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs såvitt gäller ellagen (1997:857) dels att 4 kap. 10 § och 8 kap. 5–8 §§ skall upphävas, dels att två nya kapitel skall införas, 5 och 6 kap., dels att 1 kap. 4 §, 8 kap. 4 §, 4 a § och 9 §, 9 kap. 2 §, 10 kap. 1 §, 12 kap. 1 §, 2 § och 3 a § samt 13 kap. 5 § skall ha följande lydelse. Med nätverksamhet avses att ställa elektriska starkströmsled- ningar till förfogande för över- föring av el. Till nätverksamhet hör också projektering, byggan- de och underhåll av ledningar, ställverk och transformatorsta- tioner, anslutning av elektriska anläggningar, mätning och be- räkning av överförd effekt och energi samt annan verksamhet som behövs för att överföra el på det elektriska nätet. Med anslutning av elektriska anläggningar avses också återin- koppling av en befintlig anlägg- ning och höjning av avtalad ef- Med nätverksamhet avses att ställa elektriska starkströmsled- ningar till förfogande för över- föring av el. Till nätverksamhet hör också projektering, byggan- de och underhåll av ledningar, ställverk och transformatorsta- tioner, anslutning av elektriska anläggningar, mätning och be- räkning av överförd effekt och energi samt annan verksamhet som behövs för att överföra el på det elektriska nätet. Med anslutning av elektriska anläggningar avses också återin- koppling av en befintlig anlägg- ning och höjning av avtalad ef- fekt i inmatnings- eller uttags- fekt i inmatnings- eller uttags- Lag (1999:770). Lag (1999:770). ekonomiska ansvaret för att det mycket el som tas ut i uttags- punkt. Med uttagspunkt avses därvid den punkt där elanvändare, enligt avtal med innehavaren av nät- koncession, tar ut el för förbruk- ning. För att främja konkurrensen på elmarknaden skall samtliga aktö- rer och myndigheter på ett effek- tivt sätt ges tillgång till säkra och entydiga uppgifter om överföring och leverans av el. Ett centralt register över uttagspunkter (an- läggningsregister) fört med auto- matisk databehandling skall där- för finnas hos den myndighet re- geringen bestämmer (register- myndigheten). Innehavare av nätkoncession skall i anläggningsregistret föra in uppgifter enligt 3 § om samtliga uttagspunkter belägna i anslut- ning till koncessionshavarens led- ningar. Ändamål i fråga om personupp- gifter Registret skall i fråga om per- sonuppgifter ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter för 1.verksamhet för vilken inne- havare av nätkoncession, elleve- rantörer eller balansansvariga svarar enligt denna lag eller före- skrift utfärdad med stöd av lagen 2.verksamhet för vilken staten ansvarar enligt denna lag eller föreskrift utfärdad med stöd av lagen a) som avser sådant förhållan- de som registrerats b) som för att kunna utföras förutsätter tillgång till registrerade uppgifter, eller c) som avser fullgörande av underrättelseskyldighet Med personuppgift avses i den- na lag detsamma som i person- uppgiftslagen (1998:204). skall för varje uttagspunkt i landet inne- hålla uppgift om anläggningsiden- titet, innehavare av nätkonces- sion, elleverantör, balansansva- rig, och elanvändarens person- eller organisationsnummer samt tidpunkt för uppgiftens registre- ring. därvid en för uttagspunkten unik beteckning utformad enligt ett av regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, föreskrivet system. Regeringen, eller den myndig- het regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om undantag från första stycket samt närmare föreskrifter om uppgifter enligt första stycket. Innehavare av nätkoncession skall fortlöpande registrera upp- gifter enligt 3 §. får medge annan att registrera uppgifter för koncessionshavarens räkning. Regeringen, eller den myndig- het regeringen bestämmer, får meddela närmare föreskrifter om tid och sätt för registrering av uppgifter. Den som registrerar uppgifter skall lämna registermyndigheten de upplysningar som behövs för att myndigheten skall kunna full- göra sina uppgifter enligt denna lag och föreskrifter utfärdade med stöd av lagen. skall be- reda elleverantörer möjlighet att ta del av uppgift om anläggnings- identitet och innehavare av nät- koncession för de uttagspunkter som en särskild elanvändare finns registrerad för. För de uttags- punkter vilka elleverantören själv är registrerad för skall han bere- das möjlighet att ta del av samtli- ga uppgifter med undantag av uppgift om övertagande elleve- rantör. skall be- reda balansansvariga möjlighet att ta del av samtliga uppgifter om de uttagspunkter som de är regi- strerade för med undantag av uppgift om elanvändare och an- läggningsidentitet. Innehavare av nätkoncession är personuppgiftsanvarig enligt personuppgiftslagen (1998:204) för de personuppgifter denne regi- strerat. För skada till följd av tekniskt fel i anläggningsregistret svarar registermyndigheten. ansvar föreligger dock inte, om myndigheten visar att felaktighe- ten beror på en omständighet utanför dess kontroll vars följder myndigheten inte skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit. Motsvarande gäller om felaktig- heten beror på någon som har anlitats av myndigheten. Utöver vad som följer av 8 § gäller bestämmelserna i 48 § per- sonuppgiftslagen (1998:204) om skadestånd vid behandling av personuppgifter enligt denna lag. Den som tar del av uppgifter i registret och därvid finner en uppgift felaktig skall an- mäla detta till den innehavare av nätkoncession som är registrerad för uttagspunkten. Leverans av el mm För att få leverera el i uttags- punkter krävs tillstånd av reger- ingen eller, efter regeringens be- myndigande, nätmyndigheten. Avtal om leverans av el i en viss uttagspunkt skall ingås med den elanvändare som enligt avtal med innehavaren av nätkonces- sion, tar ut el för förbrukning i punkten. Leverans av el får bara ske i uttagspunkter där någon åtagit sig balansansvar. Tillstånd enligt 1 § får endast ges till den som 1.själv eller genom annan gjort ett åtagande om balansansvar för de uttagspunkter i vilka leverans av el kommer att ske, 2.har tillgång till de tekniska system som krävs för att kunna inhämta och lämna information i enlighet med vad som föreskrivs i denna lag eller i föreskrifter ut- färdade med stöd av lagen, 3.är registrerad som producent eller leverantör av elektrisk kraft enligt skattebetalningslagen (1997:483) och En ansökan om tillstånd skall vara skriftlig och innehålla upp- gifter om sökandens identitet och verksamhetens organisation samt uppgifter som styrker att kraven i 4 § uppfylls. Närmare föreskrifter om ansö- kan meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten. Den som erhållit tillstånd en- ligt 1 § skall lämna uppgift om de priser han tillämpar för leverans av el till elanvändare. Om de förhållanden som tillståndshava- ren lämnat uppgift om i en ansö- kan enligt 5 § förändras skall det- ta meddelas nätmyndigheten. Närmare föreskrifter om läm- nande av uppgifter enligt första stycket meddelas av regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer. En elleverantör som levererar el till en elanvändare i en viss uttagspunkt är skyldig att fortsätta leverera el tills leveransskyldighe- ten upphör enligt andra eller tred- je stycket. Leveransskyldigheten upphör om elanvändaren slutar att ta ut el i uttagspunkten, om någon an- nan elleverantör börjar leverera el till elanvändaren i uttagspunk- ten eller om överföringen av el enligt 11 kap. 3 eller 4 § eller en- ligt avtal får avbrytas på grund av att elanvändaren har försummat sina skyldigheter gentemot elleve- rantören. Leverensskyldigheten upphör också när tillstånd enligt 1 § upp- hör att gälla. Den som är skyldig att leverera el enligt denna paragraf och har ett tidsbestämt avtal med elan- vändaren om leverans av el skall med minst 30 dagars varsel med- dela elanvändaren att avtalet lö- per ut. Bestämmelserna i denna para- graf gäller inte de elleverantörer som avses i 9 §. En elleverantör, som skall bör- ja leverera el i en uttagspunkt skall anmäla detta till berörd innehavare av nätkonces- sion. Anmälan skall även inne- hålla en uppgift om vem som har åtagit sig balansansvaret i uttags- punkten. En elleverantör som övertar leveranserna till en elanvändare i dennes uttagspunkt får bara göra detta från och med den första da- gen i en kalendermånad. Anmä- lan enligt första stycket skall där- vid ske senast den femtonde da- gen i kalendermånaden innan övertagandet skall ske. En elleverantör som övertar leveranserna till en elanvändare i dennes uttagspunkt får dock göra detta också från och med den femtonde dagen i en kalendermå- nad om den elleverantör som är leveransskyldig i uttagspunkten enligt 7 §, första stycket anvisats enligt 10 § första stycket och över- tagandet sker för anvisning. lan enligt första stycket skall där- vid ske senast i kalendermånaden då övertagan- det skall ske. Bestämmelserna i första, andra och tredje stycket gäller inte de elleverantörer som avses i 9 §. En innehavare av nätkonces- sion som tar emot en anmälan enligt första stycket skall sända underrättelser i anledning därav enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nät- myndigheten. Regeringen eller, efter regering- ens bemyndigande, nätmyndighe- ten får meddela närmare före- skrifter om elleverantörers skyl- digheter enligt första stycket. En elleverantör som avser att leverera en fastställd mängd el till en elan- vändare skall anmäla detta till den elleverantör som enligt 7 § första stycket är leveransskyldig i elanvändarens uttagspunkt och till den som åtagit sig balansan- svaret i uttagspunkten. Elanvändare som saknar elle- verantör med erforderligt till- stånd skall av berörd innehavare av nätkoncession anvisas en elle- verantör, som gentemot nätkon- cessionshavaren har åtagit sig att leverera el till sådana elanvända- re. Nätkoncessionshavaren skall underrätta elanvän- daren om anvisning enligt denna paragraf och om innebörden av bestämmelserna i 8 §, andra och tredje stycket. Den anvisade elleverantören skall underrätta elan- vändaren om de villkor för leve- ransen han avser att tillämpa och om den dag då han avser att på- börja leveransen enligt avtalet. För förbrukningen av den el som inte levererats enligt ett leve- ransavtal med en elleverantör som innehar erforderligt tillstånd skall elanvändaren betala till den anvisade elleverantören enligt de villkor som denne tillämpar.