sou · GSB322d2 · 2005-01-01 00:00:00 — De intervjuade tillfrågades hur de såg på behovet av lagstiftning kontra att fortsätta den traditionella frivilliga svenska linjen. Dessutom ställdes frågor om hur de såg på risker att pengars betydelse skulle öka som en konsekvens av personvalsinslag och om detta skulle öka risken för korruption. Många tyckte inte att det behövdes lagstiftning på området. I flera fall var detta med tillägget att det inte behövdes för tillfället så länge överenskommelsen mellan riksdagspartierna verkar fungera bra. En kandidat menade också att man kan se redovisningsvillighet och öppenhet som en konkurrens mellan partierna. Följande citat illustrerar uppfattningen att lagstiftning inte är att föredra utan att det är bättre med den nuvarande frivilliga regleringen: Det här är frågor där jag inte ser varför man skulle införa lagstiftning. Den frivilliga överenskommelse som finns fungerar bra och alla partier är genuint överens om det här. Sedan förstår jag att driver att redovisningen skulle vara mer öppen. Ofta gäller denna diskussion LO:s stöd till socialdemokraterna där man vill ha ut handlingar som om de vore offentliga. Men LO redovisar sitt stöd i kronor, men de viktiga resurserna är egentligen inte det bidraget utan alla de personer LO mobiliserar och sätter in i valrörelsen. (Intervju C) Många betonade att andra övervakningsmekanismer var viktigare, till exempel medias granskning. Dessutom fanns de som såg tillämpningsproblem med lagstiftning och dess övervakning och vilka sanktioner som i så fall skulle vara möjliga att tillgripa, vilket framgår nedan: Jag tycker att det finns för mycket lagar generellt redan och när samhället inte klarar av att beivra grova brottslingar så tycker jag att man ska koncentrera sig på detta. För här har vi ett annat institut som kan sköta just den granskningen och det är media. Låt media sköta oss, vår etik, jag tycker att det är löjligt med centrala överenskommelser, man får väl stå till svars för detta i valrörelsen. Jag menar, det finns alltid system att gå förbi, lägga ner en massa tid och kraft på detta är fullständigt meningslöst. Jag menar på fullt allvar att om ska fatta lagstiftningsbeslut så ska det också ha en påföljdHur ska du bevisa detta i nästa skede. Det är ogörligt, det tar mycket kraft från polisen som ska utreda. (Intervju O) Jag har inget emot lagstiftning om den tar väck avarter, men det kanske är ett trubbigt instrument, det finns alltid en möjlighet att gå runt, man blir bara mer sofistikerad. Så kanske bäst med frivillig överenskommelse som också då verkligen ska efterlevas. (Intervju Q) Men även bland dem som föredrog den frivilliga överens- kommelsens väg såg man risker som kan uppstå och som skulle kunna leda till en omprövad inställning: Den frivilliga överenskommelsen är bäst, så länge alla är med på den, förutsatt att man kan komma överens om gemensam hållning. Det är bra om man inte behöver lagstifta.Om det kom in partier som inte ville vara med på det här under ordnade former och konsensus inte kan nås, så måste man reglera på annat sätt med andra metoder. Då blir det kanske lagstiftning. (Intervju D) De som förordade lagstiftning pekade bland annat på att den nuvarande överenskommelsen inte är tydlig och att den kan tolkas på olika sätt. Det framkommer av följande citat: Vi har en vana i av att komma överens, det är gott, men jag har sett hur det är när man stött på svåra frågor, då ser man nackdelarna med otydlighet när det är oklart. Det är en nackdel när det inte finns klara regler. När det gäller ett lands styre då tycker jag att det borde vara lagstiftning, det är svårt att styra utan regler, det blir otydligt. (Intervju B) Personligen har jag inget emot öppen redovisning, tvärtom. Spontant tycker jag att det är bra med öppenhet och redovisning, men kanske jag är på djupt vatten, det finns diskussion om LO och hur mycket pengar s får, andra pratar om och att Svenskt näringsliv pumpar in pengar. Jag är mycket för att det ska öppet redovisas, då minskar risken också kopplat till frågan om korruption. (Intervju G) Dessutom framkom att vissa som förordar lagstiftning kanske egentligen föredrar den frivilliga överenskommelsen men man menade att utvecklingen kommer att nödvändiggöra införandet av lagstiftning, vilket illustreras av citatet nedan: Jag tror att vi bör gå mot lagstiftning . Så länge det är nyhetens behag har man inte testat ytterligheterna som kommer att komma förr eller senare, då räcker det inte med överenskommelse för att stävja avarter.Jag är inte mot en lag som innebär att man måste redovisa var man fått sina pengar ifrån, det skulle vara positivt. (Intervju K) När det gäller risker med personval är det framförallt, som nämnts tidigare, rädslan att tillgången på pengar ska få konsekvenser för partier och kandidaters beteende och vilka som väljs som företrädare som lyfts fram. Det kan handla om att ha möjlighet att köpa stora kampanjer i media och att det kommer in kandidater utan kunskap om det uppdragen handlar om. Huruvida man tror att pengars betydelse kommer att öka är följaktligen många intervjuade av uppfattningen att så kan komma att ske, delvis som konsekvens av personvalet, eftersom framförallt marknadsföring är dyrt. En intervjuad menade också att partier kan frestas att lyfta fram kandidater om de bidrar med stora pengar till partikassan. Men uppfattningarna om pengars ökade betydelse kommer att få några allvarliga konsekvenser och vad som i så fall behöver göras varierade. En kandidat menade att ett sätt att minska risken för att privat förmögenhet skulle få stort inflytande på personvalskandidaters möjligheter att tävla på lika villkor var att ge personvalskampanjerna offentligt partistöd. Flera intervjuade resonerade i termer av huruvida det finns risker att särintressen också lättare kommer med i spelet som en konsekvens av personvalsinslag. En person menade att det nog inte föreligger någon större risk för det, medan andra var mer tveksamma och vittnade också i ett fall om att det finns stora möjligheter att få stöd från intressen, vilket illustreras av dessa uttalanden: Det är inte ett stort problem, du är oerhört påpassad i . När det gäller LO:s stöd handlar det om många miljoner i arbetsinsats, men det går inte till enskilda individer. Jag tror inte att stora organisationer vill finansiera enskilda kända kandidater. (Intervju C) Ja, jag tror att pengars betydelse kommer att öka, vilket är negativt. Titta vad amerikanska valrörelsen kostar. Men den största faran är att det kommer in särintressen, det vill säga att fack eller företag går in och sponsrar enskilda individer. Det är svårare att påverka ett helt parti än en enskild individ. Genom större personvalsinslag finns de här riskerna, det får man inte blunda för, å andra sidan har man vunnit stora demokratiska vinster genom att man kan hålla politiker ansvariga lättare. (Intervju I) Med mitt jobb och mina kontakter i läkemedelsindustrin skulle jag inte haft något bekymmer att få både 10, 20 och 30 000 för personvalskampanj. Men då hade jag inte kunnat jobba med sjukvårdspolitiken på ett trovärdigt sätt. (Intervju K) Det fanns också ganska varierande uppfattningar om personvalet kunde medföra att korruptionen ökade. En person menade att det läggs alltmer kraft på att försöka påverka beslutsfattare än förut och om riskerna för korruption ökar med personval sades: Det beror på individen som sådan, om du är lättpåverkad då kan det leda till korruption. Överhuvudtaget är mina erfarenheter att alltmer krut läggs på att försöka påverka och övertyga politiker. Sitter du i position som ledande politiker i en kommun så blir man uppvaktad mycket mer och utsatt för mer påtryckningar än för 25–, det vågar jag säga säkert. Det har blivit ett mer sofistikerat system att påverka politiker. Det är då det gäller för politikerna att hålla fast vid vissa principer annars kan det gå snett. (Intervju Q) En annan person som inte trodde på några större risker sade att: Om jag får hålla mig på det kommunala planet, så ser jag ingen risk. Ja, i och för sig finns det risker, men jag skulle bli förvånad om stora företag skulle stödja kandidater i val. Men den risk som kan finnas när det gäller gäller stora företag och upphandlingar i kommunen. (Intervju C) Andra menade att det var svårt att bedöma riskerna men betonade att utvecklingen av personvalet och hur reglerna kommer att fungera har stor betydelse. Om riskerna för korruption sades följande: Det är svårt att säga. På dagens nivå är det inspirerade och trevligt [med personval], roligt att människor gör något och står för det de vill göra. Men även detta kan få andra konsekvenser, det som händer vid val i är inte det vi vill ha. Det känns som att vi kan vara på väg mot en utveckling mot mer intensivt personval, eftersom individualism och personkult på olika sätt är på frammarsch, där bland annat TV har stort inflytande. är det individer som ska synas. Jag vet inte vilken väg det går. Om personvalet återupprättar intresset för politik är jag beredd att utveckla personvalet även om det kommer in pengar. (Intervju J) Jag tror inte nödvändigtvis att sannolikheten ökar, men det är klart att risken finns. För mig handlar det om hur man på ett tidigt stadium kan dra upp tydliga riktlinjer för hur man ska handskas med eventuella avarter, om hur man mellan partierna kan komma överens om hur man ska få in gemensamma regler om riktlinjer och öppenhet. (Intervju K) Men det gavs också uttryck för en mer krass uppfattning om att korruption kan kommat att öka som konsekvens av personvalet, vilket kan illustreras av följande citat: Självklart, det följer i de här spåren. Processen är i begynnelsen, det här är ganska nytt. (Intervju I) Majoriteten av de tillfrågade tyckte inte att det behövdes lagstiftning på området (tabell 5). Skälen som anfördes var bland annat att man tycker att överenskommelsen fungerar bra och att lagstiftning inte skulle lösa problemen utan kanske istället skapa tillämpningsproblem. Men det fanns flera som menade att det kan bli aktuellt med lagstiftning om ökade problem uppstår. En minoritet ville under rådande omständigheter införa lagstiftning. Däribland fanns de som menade att den nuvarande överens- kommelsen inte är tydlig och att den kan tolkas på olika sätt. Uppfattningar om lagstiftning, pengars betydelse och risker för korruption Om det kommer in Nej, om inte SOU 2004:22 Bilaga 8 Ja, viss risk Frågor: Tycker du att lagstiftning bör införas om a) offentlig redovisning av kandidaters finansiering av personvalskampanjer, b) partiernas intäkter, c) något annat som rör finansieringsfrågorna? Risker med personval? Tror du att det är sannolikt eller inte sannolikt att pengars betydelse kommer att öka i politiken som konsekvens av personval/Hur? Tror du att det är sannolikt eller inte sannolikt att korruptionen kommer att öka som en konsekvens av personval/Hur? Risker med personval såg de intervjuade framförallt när det gällde att tillgången på pengar kan få konsekvenser för partier och kandi- daters beteende och vilka som väljs som företrädare. Men det var också fem kandidater som egentligen inte såg några direkta risker. Tillfrågade om man tror att pengars betydelse kommer att öka var således flertalet av den uppfattningen att så kommer att ske eftersom marknadsföring är kostsamt. Uppfattningarna om pengars ökade betydelse kommer att få några allvarliga konsekvenser och vad som i så fall behöver göras varierade dock. Några såg risker för att särintressen skulle kunna få större inflytande medan andra trodde att det inte skulle vara särskilt attraktivt att sponsra enskilda kandidater. Om det finns risker för ökad korruption rådde delade uppfattningar om. Knappt hälften menade att så inte var fallet. Många tyckte att det var mycket svårt att bedöma och ett antal såg ökad korruptionsrisk. I denna uppsats undersöks personval med hjälp av 17 djup- intervjuer med kandidater till landstings- och kommunfullmäktige 2002. De centrala frågorna handlar huvudsakligen om varför kandidaterna valde att göra personvalskampanjer, hur de genomfördes, hur de finansierades och redovisades, vilka positiva och negativa konsekvenser kandidaterna upplevde och vilka lärdomar kandidaterna dragit när det gäller redovisningsfrågor, pengar och risker. En stor del av kandidaterna som ingick i undersökningen såg personvalet som en chans till ökad kontakt och profilering inför väljarna och därför beslutade man sig för att kampanja. Dålig listplacering var ett annat motiv, där personvalet sågs som en extra chans att ändå komma in i fullmäktige, liksom att man blev profilerad av partiet eller att utomstående drev kampanj för kandidaten. De flesta av kandidaterna upplevde att de blev uppmuntrade snarare än avrådda av sina partier att driva personvalskampanj, men det framkom även exempel på att personvalet och resultatet av det kan skapa interna spänningar i partierna, både inför valet och efter då förtroendeuppdrag skall fördelas. Kandidaternas aktiviteter spände över ett stort register, från arbetsplatsbesök till debatter, liksom kandidaternas kampanj- material som omfattade allt från enkla trycksaker till hemsidor, inslag på lokal-TV och affischkampanjer. De vanligaste finansieringskällorna var egna medel och bidrag i olika former från partiorganisationer. I vissa fall skedde det på förfrågan från kandidaterna, i andra tog partierna initiativ och erbjöd stöd för personvalskampanjer. Andra exempel på finansieringskällor var bidrag från ungdomsförbund, kvinnoför- bund, privatpersoner och lån. Det förekom även stödannonsering från till partiet närstående organisation (facklig organisation) och annonssubventionering. Drygt 1/3 av kandidaterna var av uppfattningen att redovisning av kampanjmedel ska ske vid förfrågan. I ytterligare något fall är kandidaterna osäkra om detta men menar att om man får några medel så förväntas man redovisa det. Uppfattningarna varierade mellan de som menade att kampanjmedel ska redovisas oavsett källa och de som hävdar att det enbart är externa medel som ska redovisas. Tolkningarna av partiöverenskommelsen, inte minst gällande indirekt stöd som stödannonsering, varierade således bland de intervjuade. Majoriteten av kampanjerna genomfördes till ganska ringa kostnader, eller mindre, men spännvidden var , där det också är tydligt att det skiljer sig åt vad man räknar in i personvalskampanjerna. Att personvalet bidrar till ökad väljarkontakt och att kandidaternas ansvarighet inför väljarna ökar betonades av många kandidater. När det gäller negativa lärdomar framfördes bland annat att otydligheten i partiernas hantering av personvalet minskar intresset för det liksom att det bidragit till att skapa konflikter internt i partierna, när valresultatet blir annorlunda än partierna förväntat sig och man inte är på det klara med hur det ska hanteras. Andra exempel är att kändisskap befaras få stor betydelse, pengars inflytande öka och att partier använder röstmagneter som inte är tilltänkta för tunga förtroendeuppdrag. Majoriteten av de tillfrågade ansåg, i likhet med den svenska traditionen på området, att lagstiftning inte behövdes. Skälen som anfördes var bland annat att man tycker att överenskommelsen mellan riksdagspartierna om redovisning av partiernas intäkter fungerar bra. Den minoritet som under rådande omständigheter ville införa lagstiftning uttryckte att den nuvarande överenskom- melsen inte är tydlig utan svårtolkad. Flertalet av de intervjuade var av uppfattningen att pengars betydelse kommer att öka med personvalsinslagets införande eftersom marknadsföring är kostsamt. Om det i sin tur kommer att få några allvarliga konsekvenser rådde det delade meningar om, där några exempelvis menade att det finns risker att särintressen skulle kunna få större inflytande medan andra trodde att det inte skulle vara särskilt attraktivt att sponsra enskilda kandidater. Uppfattningarna var likaså delade om risker för ökad korruption. Det upplevdes som svårt att uttala sig om denna fråga men ett antal intervjuade såg en ökad korruptionsrisk. En annan fråga som inte varit i fokus för denna uppsats, men som ändå är intressant, är om personvalskampanjerna är avgörande för möjligheterna att bli vald. Här är det relevant att notera att partiets nominering och kandidatens förankring hos väljarna fortfarande verkar spela större roll än storleken på kampanjen i valrörelsen och spenderade resurser på kampanjmaterial. I uppsatsen används huvudsakligen primärkällor som valdata, dokument om regler och riktlinjer på partifinansieringsområdet och framförallt intervjuer med valkandidater. Huvudsakligen är det således kvalitativa data som dominerar. Angående regler och riktlinjer så har partiernas regler och direktiv i fyra distrikt (, , och ) studerats och i varje distrikt en kommun (, , och ). Urvalet gjordes med syfte att erhålla geografisk spridning som både borgerligt respektive social- demokratiskt styrda kommuner skulle ingå. När det gäller urvalet till intervjuerna så är det flera aspekter som funnits i åtanke. Kandidater för alla riksdagspartier skall finnas med och någon kandidat från icke riksdagspartier, för att även täcka in kandidater som inte kandiderar för partier som omfattas av överenskommelsen om redovisning av partiernas intäkter. Kandidater har sedan sökts som bedrivit personvalskampanjer genom att gå igenom dagstidningar, hemsidor på nätet och genom att fråga partiföreträdare i aktuellt distrikt. I några fall har även kandidater valts ut som partiet profilerat eller som varit framgångs- rika när det gäller att få personröster. En annan målsättning var att få med både män och kvinnor och yngre och äldre kandidater. En viktig ambition var också att valkandidaternas listplats varierar så att såväl kandidater placerade högt upp på valsedeln på rimligt valbar plats som kandidater längre ner på valsedlarna väljs ut. Dessutom har ungefär ett lika stort antal intervjuer genomförts med kandidater till kommunfullmäktige som . När det gäller den geografiska spridningen så är det kandidater i två kommunfullmäktigeval, och , och två landstings- fullmäktigeval, och , som de intervjuade har kandiderat till. Dessutom har en intervju gjort med en företrädare för Pensionärers Intresseparti i . Intervjuerna, som tog att genomföra, är personligen utförda av författaren vid möte med den intervjuade kandidaten, utom i ett fall (telefonintervju). De intervjuade blev i förväg brevledes informerade om vad studien handlade om och vilken typ av frågeområden jag tänkte ta upp. Intervjuerna genomfördes med ett på förhand fastställt intervjuformulär som under intervjun fungerade som en checklista, men där den intervjuade i ganska stor utsträckning kunde prata fritt. Några av frågorna i formuläret, när det gäller pengars betydelse och risker för korruption är medvetet till viss del knutna till Gidlund & undersökning 1999. Intervjuerna spelades in med bandspelare, där banden senare användes som stöd vid utskrift av anteckningarna som togs vid intervjun. har sedan skickats till de intervjuade som haft möjlighet att göra tillägg, strykningar eller rättelser där den intervjuades anmärkningar har beaktats. Intervjuerna presenteras i kodad form i texten men alla intervjuer (1–17) finns redovisade i referenserna, där det också framgår i vilka val de intervjuade kandiderade, partitillhörighet, listplacering och huruvida de klarade personvalsspärren. Kring den egna processen i personvalskampanjen och perspektiv på den Den egna processen i personvalskampanjen 1.Hur kom det sig att du valde att göra en personvalskampanj? 2.När bestämde du dig för att driva kampanj, före eller efter nomineringen till listorna? 3.Konsekvens av dålig nominering? 4.Hur togs kontakter när det gäller finansiering? 5.Självklart att driva kampanj eller missnöje med partiets nominering eller annat förhållande? 6.Har partiet ) uppmanat kandidaten att driva personval/ kandidera? B) Avrått? Kampanjen – stöd, aktiviteter, finansiering och redovisning 7.Vilken typ av personvalskampanj har bedrivits? 8.A) Kampanjmaterial? B)Typ av aktiviteter? 9.Om inte personvalskampanj, profilering? 10.Vilket stöd har du fått från partiet? 11.Varifrån kommer de ekonomiska bidragen? A) Partiet, B) Stöd från annan organisation/företag, C) privatperson Hur redovisas finansieringen/bidragen? A) Sker det på anmodan eller finns det särskild tidpunkt för rapportering? B) Kan det ske på förfrågan före valet (till väljare/media) 13.Hur mycket har kampanjen kostat totalt 14.Vilka anvisningar har kandidaten fått från partiet? 15.Har någon diskuterat riktlinjer och regler med dig 16.Finns det lokala anvisningar Positiva effekter av personval/personvalskampanjer 18.Negativa effekter/problem 19.A) I ditt parti, B) i andra partier Regler och pengars betydelse 20.Tycker du att lagstiftning bör införas om A) offentlig redovisning av kandidaters finansiering av personvalskampanjer? B) partiernas intäkter C) något annat som rör finansieringsfrågorna? 21.Risker med personval? 22.Tror du att det är sannolikt eller inte sannolikt att pengars betydelse kommer att öka i politiken som konsekvens av personval/Hur? Tror du att det är sannolikt eller inte sannolikt att korruptionen kommer att öka som en konsekvens av personval/Hur? Mandatfördelning i landstings- och kommunfullmäktige 1998 SOU 2004:22 Bilaga 8 Källa: Data från SCB 1999b: 286 och SCB 1999c: 285. Intervju 1, , kandidat till i , hamnade under spärr (plats 6) stod 8 på listan (ej valbar plats) även intervjuad som kandidat till kommunfullmäktige i , under spärr (6) stod 10 på listan (ej valbar plats), intervjuad i . Intervju 2, , kandidat till kommunfullmäktige i , över spärr (2) stod 2 på listan (valbar plats), intervjuad i . Intervju 3, socialdemokraterna, kandidat till kommunfullmäktige i , under spärr (7) stod 6 på listan, valbar plats, intervjuad i . Intervju 4, , kandidat till kommunfullmäktige, under spärren (3) stod 7 (ej valbar plats), intervjuad i . Intervju 5, , kandidat till i , över spärr (1), stod 3 på listan (två mandat i kretsen 1998), intervjuad i . Intervju 6, socialdemokraterna, kandidat till , över spärr (1) stod 1 på listan, intervjuad i . Intervju 7, , kandidat till , under spärr (3) stod 3, ej vald (2 mandat i kretsen 1998) intervjuad i . Intervju 8, socialdemokraterna, kandidat till i , över spärr (1) stod 2 på listan, valbar plats, intervjuad i . Intervju 9, , kandidat till , över spärr ((1) kom inte in, mp inget mandat i kretsen) stod 5 (ej valbar plats), intervjuad i . Intervju 10, socialdemokraterna, kandidat till kommunfullmäktige i , under spärr (3) stod 9 på listan (valbar plats)), intervjuad i . Intervju 11, socialdemokraterna, kandidat till kommunfullmäktige i , (över spärr (1) stod 11 på listan, 10 mandat i kretsen 1998), intervjuad i . Intervju 12, , kandidat till i , över spärr (1) stod 3 på listan (valbar plats), även intervjuad som kandidat till kommunfullmäktige i , över spärr (2) stod 2 på listan (valbar plats), intervjuad i . Intervju 13, pensionärers intresseparti, kandidat till i , stod 1 (valbar plats), klarade spärren (1), även intervjuad som kandidat till kommunfullmäktige i , stod sist klarade spärren ((2) kom ej in bara ett mandat i kretsen), telefonintervjuad . Intervju 14, , kandidat till i , Över spärr (2) stod 1 på listan, intervjuad i . Intervju 15, , kandidat till i , över spärr (1) stod 1 på listan, inget mandat, ej vald, (inget mandat 1998) intervjuad i . Intervju 16, , kandidat till kommunfullmäktige i , under spärr (9) stod 26 (ej valbar plats), intervjuad i . Intervju 17, , kandidat till i , över spärr (1) stod 3 på listan (1 mandat i kretsen 1998), intervjuad i . Förslag till Riktlinjer för nomineringar inför allmänna valen 2002. , [2001]. Personvalspraktikan, Personvalspraktikan 2002 – antagen av partistyrelsen . Riktlinjer för personval, riktlinjer för personval inför valet antagna av liberalarenas partistyrelse. i , [2002]. Odaterad korrespondens med partiombudsman . Gidlund, , , 1999.