sou · GSB351 · 2005-01-01 00:00:00 — karlar för det fortsatta folkbildningsarbetet så tar man dem till hjälp för att peka ut nya grupper. uppfattning om många av de etablerade studie- förbunden är att de i statens sold har blivit feta och loja och re- lativt oberoende av sina huvudmän. När han rör sig i folkbild- ningssammanhang – han var bland annat inkallad som expert i SUFO 2-utredningen – känns det som att möta en blandning av två sagor, Kejsarens nya kläder och , som sov . -Kombinationen av de här sagorna beskriver folkbildningsvärl- den ganska väl. Å ena sidan är det mycket prat om den där särar- ten som de ska ha, men som det är svårt att få syn på. Å andra sidan tycks man ha somnat in gott i statens varma och trygga famn. -Det tycks ha skapats ett självförsörjande system som är till- räckligt stort för att det inte ska behövas någon ytterligare input, där finns tillräckligt med folk som flyttar runt mellan olika roller som finansiärer, utvärderare, verkställare, politiker och tjänste- män. I stället för att vara de ideologiska centrum för sina huvud- män och samhället som de skulle kunna vara, ser man ett slags rosa särartsskimmer och säger: Jaja, statsstyrd folkbildning är bra – 2,2 miljarder i statsbidrag – pang! Enkätenheten vid () har under peri- oden genomfört en enkätunder- sökning på uppdrag av Utredningen om deltagande i folkbild- ning U 2003:09. Utredningen var tillsatt för att se vilka grupper som inte tar del av den folkbildning som bland annat studie- förbund och folkhögskolor erbjuder. Utredningen skulle också se om det finns eventuella hinder eller problem som försvårar för människors deltagande. Denna undersökning genomfördes som en del av utredningens arbete och syftet var att få kännedom om unga personers åsikter och erfarenheter av deltagande i folk- bildning. Undersökningen genomfördes som en postenkät med två på- minnelser. Populationen utgjordes av personer i åldern 18–. Totalt var det 1 023 personer som besvarade frågeblanketten, vilket är 51procent av urvalet. I planeringsfasen av en undersökning fastställs vilka objekt man vill kunna dra slutsatser om. Det är dessa som är undersökning- ens population. I denna undersökning utgjordes populationen av personer i åldern 18–och bestod av totalt 1 393 672 person- er den 30/9 2003. För att kunna dra ett urval behövs en urvalsram. En urvalsram ska användas för att avgränsa, identifiera och möjliggöra kopp- ling till objekten i populationen. Från urvalsramen dras sedan ett urval enligt vedertagen statistisk urvalsmetod, t.ex. obundet slumpmässigt urval (OSU). Urvalsramen i denna undersökning har skapats utifrån registret över totalbefolkningen (RTB) och består av samtliga folkbokförda i åldern 18–. Från ramen drogs ett OSU om 2 010 personer med hjälp av det egenutveck- lade urvalsprogrammet 32. Ett obundet slumpmässigt urval av n objekt, i denna under- sökning 2 010 objekt, innebär att alla urval av storleken n är lika sannolika. Detta innebär att alla objekt har samma sannolikhet att komma med i urvalet. Nedan redovisar vi dels svaren i undersökningen som helhet, men också svaren uppdelade på kön respektive bostadsort. Vi hade även inledningsvis en uppdelningen på etnicitet men efter- som antalet svarande från vissa områden var så litet var resultatet inte riktigt jämförbart. Fråga nummer 9 och fråga nummer 11 i SCB-undersökningen är så kallade öppna frågor. Deltagarna får då själva formulera svar på frågan hur studieförbundens respektive folkhögskolornas ver- ksamhet ska bedrivas för att passa den som besvarar frågan. Det innebär att det är komplicerat att göra en tydlig uppdelning av svaren i fasta kategorier. Vi har därför valt att presentera svaren klumpvis, dels i kapitel 5 under rubriken unga om studieförbunden?, dels i kapitel 9 under rubriken unga om folkhögskolan? SOU 2004:51 Bilaga 4 Vilket år är du född? Är du man eller kvinna? Vilken är din högsta Var är du född? Har du haft någon kontakt med ett Har du kunskap om studieförbundens verksamhet och utbud av kurser? Varifrån har du fått Har du deltagit i en studiecirkel eller någon annan verksamhet i ett studieförbund ? SOU 2004:51 Bilaga 4 Deltagaravgiften är för hög Har inte tid på grund av arbete/studier Av vilken anledning har Har inte tid på grund av familjen du inte gjort det? Har inte kännt till möjligheten Ej intresserad/Vet ej Öppen föreläsning/öppen verksamhet Temahelger en eller per termin drivas för att det ska Ej intresserad/Vet ej Har du deltagit i någon kurs vid en folkhögskola vid Bilaga 4 SOU 2004:51 Har inte någon nytta av en Har inte tid/praktisk möjlighet Om inte, av vilken anledning? Får kunskap på annat sätt Har inte känt till möjligheten Ej intresserad/Vet ej SOU 2004:51 Bilaga 4 SCB-undersökningen uppdelad på svar efter kön Vilket år är du född? Är du man eller Bilaga 4 SOU 2004:51 Vilken är din högsta Var är du född? Har du haft någon kontakt med ett studieförbund –2003? SOU 2004:51 Bilaga 4 Har du kunskap om studieförbun- dens verksamhet och utbud av kur- Varifrån har du fått Har du deltagit i en studiecirkel eller någon annan verksamhet i ett studie- förbund 1999–2003? Bilaga 4 SOU 2004:51 har du inte gjort det? Har inte tid på grund av arbete/studier Har inte tid på grund Har inte känt till möj- Ej intresserad/Vet ej för att det ska passa Ej intresserad/Vet ej SOU 2004:51 Bilaga 4 Har du deltagit i någon kurs vid en 1999–2003? Om inte, av vilken Har inte tid/praktisk Får kunskap på annat Har inte känt till möj- Ej intresserad/Vet ej SCB-undersökningen uppdelad på svar efter bostadsort Vilket år är du född? Har du haft någon kon- on annan verksamhet i 1999–2003? Har inte tid på Har inte tid på ning har du inte Har inte känt till eller ett par gån- Har du deltagit i någon kurs vid en folkhög- nytta av en folk- Har inte tid/prak- Om inte, av vilk- Har inte känt till Frågor till de ungdomsorganisationer som fick stöd från Ung- domsstyrelsen –2002. Utskickad till följande organisationer: Albansk Ungdoms Musik och i Ny Generation Elev- och 1.Har ni haft kontakter med eller samarbetat med något/några studieförbund? 2.Om så är fallet, hur har detta samarbete och/eller dessa kon- takter varit? 3.Hur har ni blivit bemötta av studieförbunden? 4.Känner ni att ni har tillräcklig kunskap om vad studieför- bunden arbetar med? 5.Har ni behov av ett samarbete med något studieförbund i er framtida verksamhet? Förordningen om statsbidrag till folkbildningen Förordning (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen 1 § /Upphör att gälla U:2001-01-15/ Statsbidrag kan enligt denna förordning lämnas till folkhögskolor och studieförbund. Frågor om sådana bidrag prövas av . skall även fullgöra andra uppgifter enligt denna förordning. 1 § /Träder i kraft I:2001-01-15/ Statsbidrag kan enligt denna förordning lämnas till folkhögskolor, studieförbund och stude- randeorganisationer inom folkhögskolan. Frågor om sådana bidrag prövas av . skall även fullgöra andra uppgifter enligt denna förordning. Förordning (2000:1451). 2 § Statens stöd till folkbildningen skall ha till syfte att 1.främja en verksamhet som gör det möjligt för kvinnor och män att påverka sin livssituation och som skapar engagemang för att delta i samhällsutvecklingen, 2.stärka och utveckla demokratin, 3.bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten i kultur- livet samt främja kulturupplevelser och eget skapande. Verksamhet som syftar till att utjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället skall prioriteras liksom verk- samhet som riktar sig till utbildningsmässigt, socialt och kultu- rellt missgynnade personer. Personer med utländsk bakgrund, deltagare med funktionshinder och arbetslösa utgör särskilt vik- tiga målgrupper för statens stöd. Förordning (1998:973). 3 § skall besluta vilka som skall få statsbidrag enligt denna förordning och fördela tillgängliga medel mellan dem. skall lämna årsredovisning och bud- getunderlag till regeringen. Rådet skall härvid följa de föreskrif- ter och anvisningar som regeringen meddelar. Rådet skall kontinuerligt följa upp och utvärdera verksamheten i förhållande till de syften som anges i 2 § och de villkor som före- skrivits för att statsbidrag skall utgå. Förordning (1998:973). 4 § Rådet skall lämna regeringen sådana sakuppgifter om verk- samheten och sådan verksamhetsredovisning som behövs för uppföljning och utvärdering, i enlighet med de föreskrifter och anvisningar som regeringen meddelar. 5 § Verksamheten skall ha den inriktning som anges i 2 § första stycket. Statsbidrag får inte användas till verksamheter med kommersiellt syfte. Förordning (1992:737). Särskilda villkor för statsbidrag till folkhögskolor 6 § En folkhögskola skall ha en ansvarig styrelse. Styrelsen får vara gemensam för flera folkhögskolor. Allmänna kurser, avsedda främst för dem som saknar grund- skole- och gymnasieutbildning, skall utgöra av verksamheten. Till en allmän kurs som ger en behörighet motsvarande den som kan fås genom det offentliga skolväsendet får endast den antas som fyller senast under det kalenderår kursen börjar, eller är äldre. Utan hinder härav får en folkhögskola till undervis- ningen anta en yngre elev som går ett individuellt program i gymnasieskolan. Förordning (1998:973). 7 § Undervisningen skall vara avgiftsfri. Särskilda villkor för statsbidrag till studieförbund 8 § Studiecirkelverksamhet med gemensamma, planmässigt be- drivna studier skall utgöra basen för verksamheten. I varje studiecirkel eller kulturaktivitet skall det finnas en ledare som är godkänd av en lokal studieförbundsavdelning. 9 § Beslut om statsbidrag skall innehålla uppgifter om bidrags- beloppet, de villkor som är förenade med bidraget och ordningen för utbetalning. 10 § Staten skall beredas möjlighet att utse en revisor i Folkbild- ningsrådet. skall ersätta staten för kostna- derna för denna revision. 11 § beslut i bidragsärenden får inte över- klagas. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Föreskriften i 6 § tredje stycket skall tillämpas först på antag- ning till kurser som påbörjas efter . 4.Utöver vad som följer av 1–8 §§ skall för- dela de ytterligare medel som regeringen anvisar för reglering av de förskott på statsbidrag som för /91 har lämnats enligt folkhögskoleförordningen (1997:551) förord- ningen (1981:518) om statsbidrag till studiecirklar m. m. och förordningen (1981:519) om statsbidrag till kulturverksamhet i folkbildningen m. m. För denna reglering skall bestämmelserna i de nu upphävda förordningarna tillämpas. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.De nya föreskrifterna i 2 § skall tillämpas första gången vid beslut om statsbidrag för . , , m.fl. (2002). En an- tologi om makt och demokrati. Enkätundersökning till de ungdomsorganisationer som fick bi- drag via första gången –2002 (2004). (2001). Röster om folkbildning och demokrati. (2002). Medborgarbildning i lokalsamhället. En rapport från projektet och de demokratiska utmaningarna. (2003). Stadgar för folkbildningsrådet. (2003). (2004). Folkbildningens framsyn – Framtidens folkbildning, roll och uppgifter. , (2000). Funktionshindrade och folkhögskolan. Perspektiv på empowerment genom folkbildning. , , Red. (2003). Ingen växer utan möten. Om kunskapens och bildningens innebörder. , (2002). Brobyggare mellan nya och gamla rö- relser. , (2002). Folkbildning som mothegemonisk prak- tik? Ur Utbildning & Demokrati 2002, vol 11, nr 2. Regeringens proposition 1990/91:82 Om folkbildning. Regeringens proposition 1997/98:115 Folkbildning. SCB:s rapport om Deltagande i folkbildning (2004). SCB:s rapport om Föreningslivet i . Välfärd, socialt kapital och demokratiskola (2003). Förordning om statsbidrag till folkbildningen. SISUS och Myndigheten för skolutveckling (2003). Strutsens vingar – en ungdomsantologi. Unga med funktionshinder skriver. Studieförbundens rapporter om användandet av utvecklingsbi- draget (2004). Folkbildning och vuxenstudier. Rekrytering, om- fattning, erfarenheter. Utredningen för statlig utvärdering av folkbildningen. Folkbildningen – en utvärdering. Utredningen för statlig utvärdering av folkbildningen. Offentlighet, forskning och folkbildares självförståelse. Utredningen för statlig utvärdering av folkbildningen 2004. Folkbildning och integration. Utredningen för statlig utvärdering av folkbildningen 2004. SOU 2003:112 Deltagares upplevelse av folkbildningen. Utred- ningen för statlig utvärdering av folkbildningen 2004. SOU 2003:118 Allmänna samlingslokaler – demokrati, kultur, ut- veckling. Utredningen om allmänna samlingslokaler. SOU 2003:125 Fyra rapporter om folkbildning. Utredningen för statlig utvärdering av folkbildningen 2004. SOU 2004:30 Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av stu- dieförbund och folkhögskolor. Utredningen för statens utvär- dering av folkbildningen 2004. (2002). Verksamhet utan avsikt? (2003). Demokrati – en generations- (2003). Vem tar hand om kultur och fritid i kommuner? , (2002). Rapport från en studie av deltagare i studieförbundens cirkelverksamhet stu- . Sörbom, (2002). Vart tar politiken vägen? Om indivi- dualisering, reflexivitet och görbarhet i det politiska engage- manget. (1998). På jakt efter ungdomskulturen. (2001). Växa i rocken – ungdomar, musik och (2003). Ungas egna kultur- och fritidsverk- samheter. Slutrapport om utvecklingen av ungas egna kultur- verksamheter samt nya lokala lösningar för ungas fritidsverk- samhet. (2003). De kallar oss unga. attityd- och värderingsstudie . (2003). Fördjupad analys av den nationella ungdomspolitiken.