sou · GSB316d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Utgångspunkten är att statsmakterna ska fatta beslutet om när de analoga sändningarna ska avvecklas. Jag menar att ett sådant kommandoekonomiskt beslut är olämp- ligt. Det är bättre att decentralisera beslutet och låta radiolyssnare och medieföretag avgöra. görs det jämförelser mellan intro- duktionen av digitala radiosändningar och andra teknikskiften. De som försvarar omfattande statliga satsningar för en viss distribu- tionsteknik gör ofta sådana paralleller för att peka på att det inte är ovanligt med en viss trögrörlighet i början. Det förtjänar därför att påpekas att många sådana teknikskiften har skett utan att statsmakterna har varit inblandade. Det fattades aldrig något statligt beslut om digitaliseringen av musikindustrin, om övergången till CD-spelare. Det har heller inte krävts några regeringsbeslut för övergången från videoindustrins VHS-band till DVD-skivor. Med den avreglering som föreslår blir det upp till konsumenterna och producenter i varje region att avgöra om tekniken skall bytas eller om analoga sändningar ska finnas kvar. Det finns 25 miljoner apparater för mottagning av FM-sändningar i . Att ersätta dessa med mottagare för digitala radiosänd- ningar skulle kosta . Det innebär i snitt per hushåll. Kommitténs majoritet har inte kunnat visa att det finns underlag som säger att konsumenterna är villiga att göra den uppoffringen. Det saknas således stöd för att en digitalisering av radiodistribu- tionen efterfrågas bland konsumenterna. Kommitténs majoritet föreslår en etappvis utbyggnad av DAB- sändningarna. Årskostnaden för ett DAB-nät är så hög som ett FM-nät. Kommitténs majoritet har inte kunnat visa att det finns underlag som säger att företagen i branschen är villiga att finansiera en ut- byggnad. Det saknas således stöd för att en digitalisering av radio- distributionen efterfrågas bland företagen. Kommitténs majoritet föreslår att tillstånd att sända digital radio bör fördelas genom skönhetstävlingar. Min kritik mot detta fram- går av en särskild reservation. Om ett företag ska ha möjlighet att klara investeringar i radio- distribution som knappt har några lyssnare krävs långa tillstånds- perioder. Viljan att bygga upp en ny plattform hänger samman med hur företaget kan vara säkert på att det får behålla sitt sändningstillstånd. Kommitténs majoritet föreslår att tillstånds- perioderna ska vara . Jag gör bedömningen att det är en för kort tillståndsperiod för att privata företag ska kunna satsa kraftfullt på digitala radio- sändningar utan omfattande statliga subventioner. Reservation av ledamöterna () och () Reservation ang. urvalsmodellen och koncessionsavgift Vi reserverar oss mot de delar av förslaget som berör urvalsmodell och koncessionsavgifter. Det urvalssystem som kommitténs majo- ritet föreslår, en s.k. skönhetstävlingen, medför ett omfattande godtycke. Riskerna med skönhetstävlingar för fördelning av sänd- ningstillstånd på ett nytt teknikområde blev uppenbara när digital- TV-tillstånd delades ut av regeringen. Tillstånd gavs till företag som aldrig började sända, för att de inte hade ekonomin som krävdes eller för att de inte hade viljan att sända. En mer marknadsekonomisk fördelningsprincip skulle ge försteg till de företag som verkligen vill utveckla den nya distributions- formen, inte bara skydda gamla investeringar. Skönhetstävlingar blir som urvalsmodell konserverande och kommer att hämma programutveckling och anpassning till nya mediatrender. En sådan ordning medför också att en kontrollapparat, med uppgift att granska efterlevnaden av reglerna för urvalssystemet, krävs. Enligt det förslag som läggs fram i betänkandet skall ett beslut om sändningstillstånd innehålla den programförklaring som läm- nats vid ansökningstillfället. Grunden för att yttrandefrihets- grundlagen tillåter lagstiftning om tillstånd och villkor för att sända radioprogram ligger i behovet av att på något sätt ordna använd- ningen av radiofrekvenserna. En skyldighet för ett programföretag att i sin redaktionella verksamhet hålla sig till en i förväg lämnad programförklaring är diskutabel från konstitutionell synpunkt. Vad som här kommer i blickpunkten är vissa bestämmelser i , nämligen 3 kap. 5 § om redaktionell självständighet och 1 kap. 3 § första stycket om frihet från censur. Den föreslagna ordningen kan ge möjligheter till en obehörig styrning av vad som yttras i ljud- radio. En god regel är att i tveksamma fall inte välja lösningar som kan påstås leda till begränsningar av grundlagsskyddade medborger- liga rättigheter. I stället för den av majoriteten föreslagna skönhetstävlingen, för- ordar vi ett auktionsförfarande vid fördelning av sändningstillstånd. I likhet med tidigare regelverk för den privata lokalradion blir det vinnande budet den årliga koncessionsavgiften. Som Lagrådet tidi- gare funnit är systemet med auktioner oproblematiskt med hänsyn till yttrandefrihetsgrundlagen. Ett auktionsförfarande skapar varken utrymme för politiskt godtycke eller skönsmässiga bedömningar. Det blir upp till aktörerna att själva värdera varje koncessionsom- råde och sin egen förmåga att attrahera lyssnare och därmed skapa reklamintäkter. Ett auktionsförfarande skapar därmed goda incita- ment att nå breda lyssnargrupper. Oavsett urvalsmodell, antingen auktionsförfarande och därmed kopplad årlig koncessionsavgift, eller den av majoriteten föreslagna skönhetstävlingen, finns det inga skäl att införa en ny reklamskatt på radions område. Den nya reklamskatten, som majoriteten före- slår, leder till orättvisa och olika konkurrensförhållanden mellan olika radiostationer. När dessutom uttalat att reklam- skatten för tidningar bör avskaffas är det onödigt och dumt att införa en ny reklamskatt för radioreklam. Utvärdering av digital radio m.m. Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare skall i ett första steg kartlägga och analysera situationen för den digitala distributionen av radio i och i utlandet. Utredaren skall bl.a. behandla frågor som rör den tekniska utvecklingen, programutbud, frekvensfördelning, ekonomiska aspek- ter, andra distributionsmetoder för digital ljudradio än DAB (Digital Audio Broadcasting). Grundlagsfrågor skall inte behandlas. Utreda- ren skall redovisa detta inledande arbete . Utredaren skall i ett andra steg analysera den digitala radions fram- tidsförutsättningar. I detta andra skede kommer parlamentarisk med- verkan att krävas. Regeringen avser att återkomma i frågan om ana- lysens omfattning och inriktning samt om sådan kompletterande medverkan. I uppdraget ingår kontakter med , , , samt andra berörda parter. Uppdraget skall vara slutfört . beslutade att låta (), () och privata programföretag, efter sär- skilda beslut av regeringen, påbörja försök med digitala radiosänd- ningar (prop. 1994/95:170, bet. 1994/95:KU47, rskr. 1994/95:369). Som motiv för beslutet anfördes bl.a. att den digitala tekniken ger bättre ljudkvalitet, effektivare utnyttjande av frekvensutrymme, större tålighet mot störningar och möjlighet att sända bilder och text i radio. Syftet med att inleda försöket var att SR, UR och andra radio- företag skulle få möjlighet att pröva den nya tekniken och att ge allmänheten möjligheter att bedöma för- och nackdelar med denna. Sändningarna skulle inledningsvis förekomma i ett begränsat antal områden i såväl storstadsregionerna som andra delar av landet. Sänd- ningsverksamheten startade . Av nämnda proposition framgick också att verksamheten skulle utvärderas när sändningarna pågått . fattade beslut om framtida riktlinjer för en radio och TV i allmänhetens tjänst (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Av propositionen framgår att det mot bakgrund av radions stora betydelse för public service-verk- samheten är viktigt att en radio i allmänhetens tjänst på olika sätt använder ny teknik för att utveckla och förnya sin verksamhet. I propositionen uttalar regeringen att verksamheten med digital radio måste utvärderas och att regeringen avser att ge en kommitté ett sådant uppdrag. Regeringen föreslår också att SR skall minska kostnaderna för de digitala sändningarna i marknätet i avvaktan på regeringens ställningstagande till utvärderingen. fattade beslut i enlighet med regeringens förslag. framhåller i sitt betänkande att utredningen bör tillsättas och arbeta skyndsamt samt att utredningens resultat bör avvaktas innan beslut fattas om den fortsatta DAB-utvecklingen. Det system för digitala ljudradiosändningar (Digital Audio Broad- casting, DAB) som används i och övriga innebär att fyra till sex programkanaler sänds ut i en multiplex, ett s.k. kanalknippe. I finns frekvensutrymme för två kanalknippen, varav det ena kan delas upp regionalt. SR har tillgång till hela sändningsutrymmet i den rikstäckande frekvensen. I det regionala sändningsutrymmet disponerar SR 25– av det totala utrymmet beroende på sändningsområde. Resten av det regionala sändningsutrymmet har reserverats för den privata lokalradion. Inga kommersiella radiobolag utnyttjar detta sändningsutrymme. För tillståndsperioden har SR tilldelats extra medel ur rundradiokontot för digital sändningsverksamhet. En särskild utredare skall i ett första steg kartlägga och analysera situationen för den digitala radion i och i utlandet. Frågor som rör den tekniska utvecklingen på området, tillgången till mottagarutrustning, programutbud och frekvensfördelning skall särskilt uppmärksammas. Grundlagsfrågor skall inte behandlas. Public service-företagens roll och möjligheter skall beskrivas och analyseras. Erfarenheter från distributörer, producenter och användare skall inhämtas. Även ekonomiska aspekter skall beaktas. De kommersiella aktörernas roll och betydelse på marknaden skall analyseras. I uppdraget skall även ingå att studera andra distribu- tionsmetoder för digital ljudradio än DAB-tekniken. Situationen i andra länder där radiosändningar med digital teknik förekommer skall beskrivas och analyseras. Erfarenheter från distri- butörer, producenter och användare även i dessa länder bör inhämtas. Public service-företagens betydelse och möjligheter i dessa länder skall särskilt studeras. Den särskilde utredaren skall i ett andra steg analysera den digitala radions framtidsförutsättningar. Vid den analysen krävs parlamen- tarisk medverkan. Regeringen avser att återkomma i frågan om ana- lysens omfattning och inriktning samt om sådan kompletterande medverkan. I uppdraget ingår kontakter med , Utbild- ningsradio AB, , samt med andra berörda parter. Utredaren skall samråda med utredningen om översyn av radio- och TV-lagen m.m. (Ku 2000:01) samt med utred- ningen om ny lagstiftning och myndighetsorganisation inom området för elektronisk kommunikation (N 2001:07). Det första steget av uppdraget med kartläggning och analys av situationen för den digitala radion skall redovisas . Uppdraget skall i övrigt vara slutfört . Tilläggsdirektiv till utredningen om utvärde- ring av digital radio m.m. (Ku 2001:03) Beslut vid regeringssammanträde den19 . Utredningen om utvärdering av digital radio m.m. – digitalradio- utredningen (Ku 2001:03) skall ut- föra sitt arbete som en parlamentarisk kommitté. Uppdraget är en fortsättning på det arbete som genomförts av en särskild utredare (dir. 2001:88) och som redovisats i delbetänkandet Digital radio. Kartläggning och analys. (SOU 2002:38). Kommittén skall med utgångspunkt i vad som framkommit i del- betänkandet –göra en samlad analys av den digitala radions framtidsförutsätt- ningar, –ta ställning till den digitala radions framtid, –lämna förslag till lagändringar och andra åtgärder som följer av kommitténs överväganden. Grundlagsändringar skall inte föreslås. Uppdraget skall, med ändring av tidigare angiven tidpunkt, vara slutfört . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att i ett första steg kartlägga och analysera situationen för den digitala distributionen av radio i och i utlandet (dir. 2001:88). I direktiven angavs att utredaren i ett andra steg skall ana- lysera den digitala radions framtidsförutsättningar. Av direktiven framgår att i detta andra skede kommer det att krävas parlamen- tarisk medverkan samt att regeringen avser att återkomma i frågan om analysens omfattning och inriktning samt om sådan komplette- rande medverkan. redovisade den särskilde utredaren resultatet av sitt arbete i delbetänkandet Digital radio. Kartläggning och analys. (SOU 2002:38). Utredaren har behandlat frågor som bl.a. rör teknik och frekvensutrymme, försöksverksamheten –2001, digital radio i andra länder, ståndpunkter bland olika aktörer i branschen och de ekonomiska förutsättningarna för digital radio. Betänkandet är avsett att utgöra en grund för det fortsatta utred- ningsarbetet. Den särskilde utredaren har kartlagt den digitala radion i och i utlandet. Kartläggningen visar att försökssändningar av digital radio pågår i många länder, varav de flesta har introducerat samma tekniska system som i , dvs. Eureka 147 DAB. Kartläggningen visar vidare att den digitala radion fortfarande befinner sig i ett mycket tidigt utvecklingsskede. I nästan alla länder har verksamheten karak- tären av försök med begränsad utbyggnad, begränsat antal program- kanaler och ofta provisoriska regelverk. Enligt utredaren kan DAB-tekniken medföra fördelar för både radiobranschen och publiken. Radioföretagen skulle kunna bredda utbudet genom sändningar i fler kanaler än och öka servicen till lyssnarna genom de nya tjänster som den digitala tekniken möjlig- gör. För publiken ligger fördelarna bl.a. i möjligheten att kunna välja bland fler radiokanaler och nya tjänster samt lyssna till ett störnings- fritt ljud. I pågår försökssändningar av digital marksänd radio (DAB) . Endast sänder digital radio, vilket innebär att utbudet varit begränsat i jämförelse med den analoga radion. Att utvecklingen hämmats förklaras dock, enligt utredaren, av den mycket begränsade tillgången på mottagare till rimliga priser. Detta är fallet också i de länder där det digitala radioutbudet varit större, t.ex. . Ett problem för den digitala radion är, enligt utredaren, avsaknaden av tydliga affärsmodeller, vilket har sin grund i att radio i huvudsak är ett fritt medium som är tillgängligt utan kostnad för lyssnarna. Som en följd av detta bedömer utreda- ren att intresset från olika aktörer att subventionera digitala radio- mottagare är litet. Utredaren behandlar även kostnadsaspekterna vid olika grader av utbyggnad i landet och konstaterar att digitala radiosändningar kommer att innebära betydande kostnader för medverkande radio- företag. Utgångspunkter för utredningens arbete Kartläggningen och analysen av den digitala radiodistributionen i och i utlandet aktualiserar en rad frågeställningar som behöver behandlas vid en analys av den digitala radions framtidsförutsätt- ningar. I det fortsatta utredningsarbetet bör därför dessa frågeställ- ningar utredas och bedömas vidare. De frågeställningar som utredaren främst lyfter fram för vidare analys är följande: –regelverk för privat radio när det gäller fördelning av tillstånd med digital sändningsteknik, –fördelning av frekvensutrymme, vilket även inbegriper frågan om avvägning mellan rikstäckande, regionala och lokala sändningar, –förhållandet mellan programföretag, multiplexoperatör (den operatör som kontrollerar sändningarna i en frekvenskanal som rymmer flera sända digitala program) och sändarope- ratör, –sändarnätens utbyggnadsgrad, –fördelning av överföringskapacitet, –användning av kapacitet för annat än ljudradio, –vem som bör meddela tillstånd för digitala radiosändningar och tillståndsperiodernas längd, samt –eventuell framtida avstängning av de analoga sändningarna. Utredaren anser vidare att angelägna uppgifter för kommittén kan vara att följa och utvärdera sändningsverksamheten, undersöka publikens användning och fortsatt följa utvecklingen i andra länder. Utredningen om utvärdering av digital radio m.m. – digitalradio- utredningen (Ku 2001:03) skall ut- föra sitt arbete som en parlamentarisk kommitté. Uppdraget är en fortsättning på det arbete som genomförts av en särskild utredare (dir. 2001:88) och som redovisats i delbetänkandet Digital radio. Kartläggning och analys. (SOU 2002:38). Kommittén skall med utgångspunkt i de frågeställningar som lyfts fram i delbetänkandet: –Göra en samlad analys av den digitala radions framtidsförutsätt- ningar genom att bedöma bl.a. den ekonomiska bärkraften, ut- vecklingen för olika sändningstekniker och intresset hos olika aktörer. Konsumenternas intressen skall särskilt uppmärksam- mas. Kommittén skall i analysen även beakta utvecklingen i andra länder. –Ta ställning till den digitala radions framtid, genom att bl.a. jäm- föra de möjliga alternativen att digital marksänd radio införs i större skala, försöksverksamheten fortsätter ännu eller sändningarna upphör. En utförlig redogörelse för förutsättning- arna och en analys av konsekvenserna bör lämnas avseende samt- liga alternativ även i de fall dessa inte förespråkas av kommittén. –Lämna förslag på lagändringar och andra åtgärder som följer av kommitténs överväganden. Om förslag till lagändringar eller andra åtgärder lämnas skall dessa vara utformade med stor tydlighet. Kommittén skall vidare särskilt ta hänsyn till vad som anges i 14 § kommittéförordningen (1998:1474) om kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. Om kommittén lämnar förslag med konsekvenser för och får förslagen inte strida mot de riktlinjer som anges i nuvarande sändningstillstånd. Vidare skall de ekonomiska ramarna för verksamheten inom de två företagen som riksdag och regering beslutat om ligga fast. De nuvarande sänd- ningstillstånden för och beslutades och gäller för perioden –2005. Grundlagsändringar skall inte föreslås. I uppdraget ingår kontakter med , Utbild- ningsradio AB, , , Närradions riksorganisation, och andra berörda parter. Kommittén skall samråda med utredningen om översyn av radio- och TV-lagen m.m. (Ku 2000:01) samt med utredningen om ny lag- stiftning och myndighetsorganisation inom området för elektronisk kommunikation (N 2001:07). Uppdraget skall, med ändring av tidigare angiven tidpunkt, vara slutfört . över delbetänkandet Digital Radio, Kartläggning och analys (SOU 2002:38) 7.Styrelsen för psykologiskt försvar 9.Statens ljud- och bildarkiv 15.Statens institut för kommunikationsanalys 29.Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd 33.Mix Megapol/radio AB 34.NRJ/Energy/ 35.Nordic Web Radio/SPRAYdio 37.Pres(s)gruppen 51.Sveriges Radio- och Hemelektronikleverantörer Ala-Fossi, och , Alan.G, rapport : for Anolog Economics, 2003 , Per Slaget om fri radio, Media i Fokus Nr. 3 (2001) , rapport (DAB) I , , , (Red.) MedieSverige 2001/2002, Nordicom, (2002) Coutard, de la radio à lère du numérique (2001) , Media and Sport, Consultation on Media Ownership Rules (2001) Berkom, , , , rapport reception of DVB-T, 2003 Doeven, J; Nozema, PM International co-ordination of DVB-T frequencies in Europe, Elgemyr, i strama tyglar. Om radiotjänst tillblivelse, teknik och ekonomi 1922–1957. Stiftelsen i (1996) , Dossier DAB (2000) , , Issue 2, , The CEPT T-DAB Planning meeting, , 1995, (1996) European Radiocommunications Office, uppgifter om DAB- mottagare Federal (), Doc. No. Europeiska Gemenskapernas Kommission, Meddelande om övergången från analoga till digitala sändningar KOM (2003) 541, (), Note of proposed rulemaking, MM Doc. No. 5 desember 1997 om offentlig telenett och offentlige teletjenester och TV, Hur lokal är den lokala radion? , , , Press, Radio & TV i förvandling, (1999) , om monopolet. radio och TV , (1998) , , i , MedieSverige 2001/2002 , , , Ljusnande framtid SOM- 22 (1999) , , , Land, Du välsignade? SOM- rapport nr. 26 (2001) Häyrinen, , rapport a Finnish language radio channel SR Sisuradio in , Initiative Digitaler Rundfunk, Arbeitsgruppe Digital Radio, rapport (), Mediepolitsk aftale for 2002–2006, , , PM ang. frågan om vissa avgifter på biltrafiken i är skatter eller avgifter, McCombs, in the Market Place. Monograph 24 (1972) AB, En faktabok om Satellitkommunikation för TV, radio och bredbandstjänster Nordini, uppgifter om DAB-mottagare Närradions , skrivelse till utredningen Industry , DRB-plan 2 (1998) Internationella Teleunionen, rekommendationer BS. 1114 och BO. i , DAB, Fremtidens radio? (1998) Lag 4 desember 1992 nr. Picard, Economics. Concepts and Issues, (1989) , Det framtida utnyttjande av frekvensutrymmet , Den framtida användningen av frekvensområde 470–(2000) , skrivelse till , Radio och , skrivelse till , Radio- och , Medieutveckling (2001) Radio- och enkätundersökning om närradio (2002) Radio- och – , och Radio- och i förändring (2003) Radio- och , skrivelse till kommittén, Radio- og TV-nævnet (), skrivelse ang. Sky Radio, , rapporter om lyssnarundersökningar (2001–2003) skrivelse till (Ku96/846/Me) skrivelse till , Ku2001/1138/Me , skrivelse till utredningen , skrivelse till , Ku 2002/1352/Me Radioutgivareföreningens årsberättelse 2001 , skrivelse till kommittén, , rapport Den privata lokalradions , PM Förslag från RU Utbyggnad av privat digitalradio 2004–2020, , skrivelse till kommittén, , skrivelse till kommittén , skrivelse till kommittén , the social and the commercial,i Intermedia 28, NO. Spana, Per Appelquist och , rapport fyra länder, Spana, rapport använd som distributionskanal för e-pappers- tidning, 2003 Spana, rapport mobil information I köpcenter via DAB, 2003 Stortingsmelding nr. 57 (2000-2001) om mål og virkemidler i mediepolitikken , , Den svenska mediemarknaden , Medienotiser nr 2, 2003, Nordicom Svenskt DabForum, skrivelse till utredningen Svenskt DabForum, PM Initiativ I digitalradiofrågan , skrivelse till utredningen , skrivelse till utredningen om ljudkvalitet m.m. , skrivelse till utredningen , underlag till utredningen om radio och TV i allmänhetens tjänst (2000) , public service-redovisningar för åren 1997– 2001 , yttrande över Digital-TV- kommitténs förslag till marksänd digital TV(Ku2000/1259/1330/1681/Me) , public service-redovisning , , publiken och , rapport 5 försökskanaler ur publikens perspektiv, Kommunikation och Publik (2002) , rapport försök med nya kanaler och program, (2002) , , Kommunikation och Publik (2003) , , Kommunikation och Publik (2003) , PM Teknisk utveckling, , PM Frågor relaterade till utbyggnad av de , skrivelse till kommittén , skrivelse till kommittén jämte bilagor; utdrag ur SR:s , publiken och framtiden , utdrag (icke-lyssnarna) ur publik- undersökning som RUAB gjorde på SR:s uppdrag 1999, skrivelse till , Samman- fattning av föredrag av , SR, , skrivelse till kommittén, Radio- och Konsumentelektronikleverantörer, skrivelse , yttrande över Digital-TV- kommitténs förslag till marksänd digital TV (Ku2000/1259/1330/1681/Me) , public service-redovisningar för åren 1997–2002 , skrivelse till utredningen , lägesrapport till utredningen , Verksamhetsberättelse 2002 Strid, – en fråga om ålder, i , & Strid, ny radio – och sedan?, i (2001) Strid, , under publicering , Rapport om ytterligare frekvensutrymme för digital ljudradio, , skrivelse till regeringen samt , underlag till utredningen , skrivelse till kommittén Vipåtv, nr. WorldDAB, Dossier on Digital Radio, 278/EC 205 (2001) , Newsletters , rapport for a Regulatory Framework for Terrestrial DAB (2003) Wormbs, tråd och eter. Framväxten av distributions- nätet för radio och TV. Stiftelsen i (1997) Yttrandefrihetsgrundlagen Regeringsformen Radiolagen (1966:755) Lagen (1993:599) om radiokommunikation Radio- och TV-lagen (1996:844) Telelagen (1993:597) Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (1987:10) Lagen (1992:72) om koncessionsavgift på televisionens och radions område Lokalradiolagen (1993:120) Närradiolagen (1982:459) Lagen (1995:1292) om tillfälliga bestämmelser I fråga om tillstånd att sända lokalradio Lagen (2001:272) om ändring i radio- och TV-lagen (1995:1020) om digitala ljudradiosändningar Proposition 1990/91:64 Proposition 1992/93:70 Privat lokalradio m.m., bet. 1992/93:KU15, rskr.