sou · GSB335d2 · 2005-01-01 00:00:00 — I ett skolsystem som är tänkt att vara mål- och resultatstyrt är det nöd- vändigt att skolorna kontinuerligt analyserar målen och hur såväl elever som skola lyckas i arbetet med att nå målen. Det är därför positivt att skolor i försöket har gripit sig an sitt målarbete med sådan kraft. Delegationen uppfattar att det är naturligt att skolorna utvecklar detta arbete successivt, men att man kan ha synpunkter på vissa inslag i utvecklingen. Tecken tyder på att skolorna själva justerar sitt arbetssätt. Andra uppgifter tyder dessutom på att sko- lorna långt ifrån har förlorat sig i arbete med måltabeller eller mål- snurror utan att deras strävan efter helhet i undervisningen har fått genomslag. Bör timplanen avskaffas? Sammantaget kan det intensifierade arbetet med målen komma att bidra både till mer av pedagogiska diskussioner, ökad kvalitet i undervisningen och förbättrade studieresultat. är detta ett område där det finns ett stort behov av kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte, något som också efterlyses av skolorna. Individualisering – eget arbete eller samlärande? I många av försöksskolorna har ambitionen att individualisera för- ändrat arbetssättet och organiseringen av undervisningen på ett på- tagligt sätt. Elever har fått tid på schemat som de i mer eller mindre hög grad förfogar själva över. kan eleven arbeta med det som av olika skäl är prioriterat. Sådan tid har fått många olika benämningar, t.ex. elevtid, stugtid etc. Individualiseringen kan självklart även ta sig andra uttryck och mer handla om att lärarna anpassar och organiserar undervisningen efter elevers olika behov, förutsättningar och intressen. Det har framför allt i ett av forskningsprojekten6 väckts farhågor för att det sätt på vilket undervisningen individualiserats har lett till att elever arbetar enskilt och att läroplanens intentioner om ett samlärande går förlorat. Delegationen kan emellertid konstatera att detta inte har sådant genomslag att det finns skäl att oroa sig över elevernas hela studiesituation, även om det finns inslag av en- skilt arbete under s.k. elevtid. I de flesta fall utgör den s.k. elevtiden endast en begränsad del av skolveckan. Enligt delegationens erfaren- heter används dessutom elevtiden till såväl eget arbete som till grupp- arbeten och temaarbeten. Även i samband med eget arbete kan elever ta initiativ till att samarbeta med andra elever. Vidare finns det flera inslag i uppföljningen och utvärderingen av försöket som motsäger dessa farhågor. Enligt den särskilda analysen av det preliminära underlaget till nationella utvärdering (NU03) uppger både elever och lärare i försöksskolorna i högre grad än elever och lärare i övriga skolor att det är vanligt med grupparbeten, teman och projekt. I en av utvärderingarna7 konstate- ras att lärarna iakttar och utvärderar såväl enskilda elever som grupper och hela klasser. m.fl. Utbildning utan timplan i . Individualisering eller privati- sering av lärprocessen, 2003. Elmeroth m.fl., Tid för fostran, 2003. Bör timplanen avskaffas? Delegationen uppfattar således inte risken för att undervisningen i en skola utan timplan i alltför hög grad kommer att bli enskild som särskilt påtaglig. Tvärtom tyder mycket på att elever i försöket ges möjlighet att göra egna val, ta ansvar för sitt eget arbete, att arbeta själva och att i högre grad än i andra skolor också arbeta i gemensamma projekt av olika slag. Detta svarar väl mot läroplanens olika mål för undervisningen. Balansen mellan individuellt arbete och samlärande bör dock följas upp under försöket återstående tid och om timplanen avskaffas. Vad händer med elevens val i en skola utan timplan? Avsikten med elevens val är att en elev skall kunna fördjupa och bredda sina kunskaper inom ett eller flera av de ämnen som ingår i timplanen. I elevens val kan också ingå ett nybörjarspråk. Elevens val skall ses som ett sätt att ta till vara elevernas speciella intressen och ge dem möjligheter att under en del av skoltiden ägna sig åt studier som de själva valt. Att elevernas intressen, initiativ och engagemang på detta sätt stimuleras, bör öka deras studiemotiva- tion. Undervisningen skall till innehåll och inriktning vara förenlig med målen i den kursplan eller de kursplaner som regeringen fast- ställt för det ämne eller de ämnen som utgör elevens val. Vid sidan om regleringen av elevens val understryks i läroplanen (Lpo 94) vikten av att eleverna ges inflytande över undervisningen. Hänsyn skall tas till elevernas olika förutsättningar och behov samt att det finns olika sätt att nå målen. Det framgår att eleverna skall ges möjlighet att utveckla sin förmåga att utöva inflytande och ta ansvar bl.a. genom att delta i planering och utvärdering av den egna undervisningen och få välja kurser, ämnen, teman och aktiviteter. Eleverna skall vidare få möjligheter att ta initiativ och ansvar. Lära- ren skall se till att alla elever får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och undervisningens innehåll. Erfarenheterna från utbildningsinspektion visar att elevens val långt ifrån alltid innebär det inflytande för eleven som är avsikten. I en skola utan timplan står ofta elevernas intressen, behov och förutsättningar i centrum för planeringen. Möjligheten att i dialog med läraren göra individuella val är stora, i många fall utan att ele- vens val står på schemat och betraktas som en separat aktivitet. Detta gör att behovet och förutsättningarna att reglera elevens val i en grundskola utan timplan kan ifrågasättas. Bör timplanen avskaffas? delning per ämne eller ämnesgrupp är förutsättningarna för att låta eleverna göra egna val och prioriteringar inom ramen för grund- skolans ämnen mycket stora utan att speciell tid avsätts för elevens val. Flertalet av försökskommunerna uppger också att deras skolor har integrerat elevens val i den s.k. elevtiden eller för tema, medan endast en mindre del uppger att elevens val finns kvar med egen tid på schemat. Det förekommer dock stora variationer mellan skolor även inom samma kommun. Delegationen bedömer att en utveckling där elevens möjlighet att i dialog med sin lärare (eller handledare) göra egna val utifrån sina intressen bör innebära att eleverna ges möjlighet att utveckla såväl sina starka som svaga sidor. Det finns dock en risk att elevernas och skolans ambitioner att nå målen i de behörighets- givande ämnena – svenska/svenska som andra språk, engelska och matematik – är så starka att de individuella valmöjligheterna be- gränsas för elever som har svårt att nå målen i dessa ämnen. Detta gäller både för skolor i och utanför försöket. Erfarenheten visar dock att elever som får utveckla sina starka sidor blir mer motive- rade att utvecklas även inom andra områden. Ökat elevinflytande – bara för vissa? Att elevernas inflytande har ökat framgår av såväl skolornas doku- mentationer som flera utvärderingar. De flesta eleverna uppskattar den ökade friheten och trivs med att få styra över en del av sin tid i skolan, även om det är mer sällan de har inflytande över innehållet i uppgifterna. Analysen av det preliminära underlaget till NU03 visar dock att eleverna i försöksskolorna i genomsnitt upp- lever ett större inflytande över sina studier än elever i övriga skolor. Som nämnts ovan kan elever som har svårt att nå målen inte alltid utnyttja de valmöjligheter som ges på samma sätt som andra elever. De tenderar att bli mer styrda av lärarna och av sina egna ambi- tioner att klara kraven i framför allt svenska, engelska och mate- matik. Det är inte självklart hur man skall se på detta. Enligt delegatio- nens uppfattning är det å ena sidan viktigt att även elever som har studiesvårigheter får möjlighet att fördjupa sig och utvecklas inom områden som de är intresserade av och där de blir positivt bekräf- tade. Det kan vara avgörande för elevernas självtillit och kan ligga Bör timplanen avskaffas? till grund för deras lärande även i andra ämnen. Å andra sidan är det också viktigt att elever ges möjlighet att arbeta mer med det de har svårt för och ges en rimlig möjlighet att nå målen även inom dessa ämnen. När det gäller svenska/svenska som andra språk, engelska och matematik är dessutom minst betyget Godkänd en förutsätt- ning för att få behörighet till gymnasieskolans nationella program. Det går inte att bortse från att detta har betydelse för hur åtmin- stone de äldre eleverna prioriterar. Enligt analysen av det preliminära underlaget till NU03 har dessa ämnen en särställning hos eleverna. Det gäller framförallt matema- tik och engelska, men i viss mån även svenska. Enligt eleverna är det dessa tre ämnen som de har mest nytta av. Matematik anses av eleverna som det svåraste ämnet. Matematik och engelska är utan jämförelse de ämnen som eleverna anser att de lär sig mest inom, kunde vara bättre på, har mest lust att lära, behöver mer tid för samt har flest läxor och flest prov i. Detta gäller för såväl elever i försöket som elever i övriga skolor. Delegationen anser att det är viktigt att respektera elevernas val även när det gäller att satsa på de ämnen som de tycker är viktiga och svåra, ofta matematik och engelska. Med tanke på reglerna för intagning till gymnasieskolan är detta en helt rimlig prioritering från deras sida. Detta skiljer inte elever i försöket från elever i andra grundskolor. Det måste sedan vara ett ansvar för elevernas lärare att bidra till att undervisningen inte bara fokuserar på svårigheter utan också på elevens möjligheter. Det är också ett ansvar för lärare och skolledning att elevernas skolvecka balanseras så att den sam- mantaget kommer att ha inslag av ämnen av olika karaktär som stimulerar och utvecklar olika sinnen. Elever i behov av särskilt stöd Det arbetssätt som utvecklats i försöksskolorna skulle rent hypo- tetiskt kunna stärka elever i behov av särskilt stöd genom att det tar utgångspunkt i varje elevs förutsättningar och behov. skulle elevernas utökade individuella ansvar för sina studier kunna innebära ett problem för elever som har studiesvårigheter. Det har funnits sådana farhågor. Den sammantagna bilden är dock att det positiva överväger. Det individualiserade arbetssättet innebär uppenbarligen att behoven hos eleverna uppmärksammas och att lärarna söker organisera lös- Bör timplanen avskaffas? ningar för dem utifrån deras individuella förutsättningar. Vissa ele- ver i behov av stöd synliggörs mer . Tid frigörs också en- ligt lärarna för elever i behov av särskilt stöd. Liksom övriga lärare känner sig dock lärarna i försöket i behov av kompetensutveckling och efterfrågar fler kollegor med specialpedagogisk kompetens. För elever med mer uttalade svårigheter på grund av funktions- nedsättning krävs emellertid särskilt medvetna strategier och kun- skaper, så att inte det som är möjligt att vinna genom det mer indi- vidualiserade förhållningssättet går förlorat genom att skolan inte lyckas tillmötesgå elevens behov av anpassad lärmiljö. Delegationen menar att förändringsarbetet i skolan alltid måste utformas med hänsyn till elever i behov av särskilt stöd. Detta är därför ett område som måste prioriteras vid den fortsatta uppfölj- ningen och utvärderingen. Den oro som har funnits vad gäller effekterna för ämnen handlar främst om att vissa ämnen skulle vara vinnare och andra förlorare i en skola utan timplan. Den bild som utmålats inne- bär att en skola utan timplan kommer att utvecklas till en treämnes- skola med fokus på svenska, engelska och matematik och att de praktiskt/estetiska ämnena kommer att förlora både tid och utrym- me för fördjupning. Delegationens iakttagelser, skolornas dokumentationer och resul- taten från övrig uppföljning och utvärdering ger inte stöd för en sådan bild. De praktiskt/estetiska ämnena har snarare fått mer tid på schemat, genom att i många skolor både ha egen tid och ingå i ämnesintegrerad verksamhet, men också som en konsekvens av prioriteringar som gjorts på skolorna. Det senare är särskilt tydligt för fysisk aktivitet eller rörelse, som sedan läroplanen ändrats har kommit att bli en daglig aktivitet. Möjligheterna till ämnesfördjupning i de praktiskt/estetiska ämne- na har emellertid visat sig vara begränsade inom ramen för ämnes- integrerade teman. Det är dock långt ifrån givet att de praktiskt/ estetiska ämnena på detta sätt skall behöva ha en komplementär roll i temaarbetet. Det finns inget som hindrar att de ges en mer central roll även i tematiskt arbete. Delegationen har sett flera exem- pel där detta är fallet. Att de praktiskt/estetiska ämnena också har sin egen tid ger dessutom goda möjligheter till ämnesfördjupning. Bör timplanen avskaffas? Att risken för en treämnesskola accentueras om timplanen tas bort har således inte bekräftats i försöket. Slutsatsen styrks ytter- ligare av att betygsstatistiken pekar på en positiv trend inom inte bara svenska, engelska och matematik. För vissa elever i de högre årskurserna har dock säkert, som nämnts ovan, mycket kraft lagts på främst engelska och matematik. Det finns tecken som tyder på att vissa elever lagt mer tid på matematik och att använts för more of the same. Detta väcker frågor inte så mycket om tim- planens vara eller inte vara, utan pekar snarare på behovet av att utveckla matematikundervisningen i den svenska skolan. Här finns redan initiativ av olika slag, t.ex. den av regeringen tillsatta matema- tikdelegationen. Moderna språk, dvs. spanska, tyska och franska, har svårt att hävda sig i ett ämnesintegrerat sammanhang. Det har att göra med att det handlar om nybörjarundervisning i dessa språk. Skolorna redovisar att de har reviderat sin organisering av tiden för moderna språk så att språken nu får mer egen tid. Det kan vara värt att notera att delegationen inte har fått några signaler om att det finns motsvarande problem när det gäller engelskan i de tidigare åren, då ju även detta språk är nytt. Delegationen konstate- rar också att frågan om moderna språk, och de problem som finns med bl.a. en hög andel avhopp, inte har att göra med timplanens vara eller inte vara. Delegationen bedömer att den utveckling som sker i försöket inte ger anledning till oro beträffande balansen mellan olika ämnen och ämnesgrupper. Frågan är dock vad som händer på . Delegationen kan konstatera att detta naturligtvis är något som måste följas noga om timplanen tas bort, både i uppföljningen och utvärderingen av och i inspekterande verk- samhet. Dessutom finns enligt delegationens erfarenheter stora möj- ligheter att påverka utvecklingen genom riktade insatser för stöd och stimulans. är det svårt att se att risken skulle vara särskilt stor för en icke önskad utveckling i och med att arbetet i en skola utan timplan i så hög utsträckning utgår från styrdokumen- ten. Utgår man från kursplanerna är det uppenbart att alla ämnen behöver för att det skall vara möjligt att nå målen. eller senare kommer emellertid balansen mellan olika ämnen och ämnesgrupper att förändras. Det är en naturlig följd av att sam- hället och kunskapsområden utvecklas. Omprövningen bör då ske inom ramen för den statliga styrningen, genom att läroplan och kursplaner ses över. När detta blir aktuellt kommer inte tiden att Bör timplanen avskaffas? vara utan betydelse, även om timplanen har avvecklats. I ett kurs- planearbete måste nya bedömningar göras av hur det skall vara möj- ligt att arbeta med målen inom den totala ram som ges samt av att kursplanerna på ett rimligt sätt balanserar de olika ämnen och ämnes- grupper som prioriteras . Arbetssätt och värdegrundsmål schemaläggs En intressant iakttagelse är att skolorna i försöket inte längre en- dast schemalägger kursplanens ämnen utan i högre grad än tidigare också arbetssätt och läroplanens värdegrundsmål. Att schemalägga arbetssättet kan vara ett sätt att öka flexibilitet för lärarna och eleverna som från vecka till vecka eller från arbets- område till arbetsområde kan ta ställning till vilket eller vilka ämnen som skall ingå i passet. Tid avsatt för någon form av värdegrundsarbete måste ses som ett konkret sätt att lyfta fram läroplanens mål i skolarbetet. Former- na för värdegrundsarbete måste kunna variera. Att värdegrundsarbete schemaläggs utesluter inte att det även fortsatt integreras i skolans hela arbete. Lärarnas arbetssituation och lärarrollens utveckling Som redan nämnts är de flesta lärare i försöket positiva till de för- ändringar som har skett under försöket. Att arbetstillfredsställelsen är högre i försöksskolorna än i övriga grundskolor har sannolikt att göra både med att samarbetet och diskussionerna i arbetslagen har intensifierats, att arbetslaget har ett större inflytande över arbetet än tidigare och inte minst att eleverna är positiva och målinriktade samt att de når bättre resultat. Delegationen uppfattar att den ut- veckling som sker i skolorna, med ett utökat ansvar för arbetslagen och mer av pedagogiska diskussioner, innebär stora möjligheter och är till gagn för läraryrkets utveckling. skall man inte underskatta den kraft och den tid som behövs för att genomföra en omställning av arbetssättet på det vis som sker i många av skolorna. Både skolor och forskare har vittnat om att även om de flesta lärare generellt sett uppskattar försöks- verksamheten har arbetet åtminstone initialt varit tidskrävande och inneburit en stor arbetsbörda. Det kan vara ett av flera skäl till att Bör timplanen avskaffas? utvecklingen inte sker med samma kraft på alla skolor. Behovet av stödjande insatser, nätverk för erfarenhetsutbyte och kompetens- utveckling är uppenbart. Det kan diskuteras i vilken utsträckning arbete utan timplan innebär en långsiktigt ökad arbetsbörda. På detta har delegationen inget bestämt svar. Så här långt kan man nog hävda att den ökade arbetsbördan handlar om att det i omställningen har krävts gemen- sam tid för planering och diskussioner, att målarbetet har tagit tid samt att lärarna varit mer med eleverna i klassrummet. En generell erfarenhet från omställningsarbete är dessutom att man gärna fortsätter med gamla rutiner som nya kommer till. Om så är fallet är det inte konstigt att lärarna upplever brist på tid och ökad arbetsbörda. Huruvida det trots allt finns en långsiktigt kvarstående effekt på arbetsbördan bör följas upp och utvärderas. De arbetsformer som utvecklas i en skola utan timplan, och i andra svenska grundskolor, ställer krav på hög lärarkompetens. Det är därför ett problem för skolutvecklingen att en allt högre andel av de som undervisar i skolan saknar lärarutbildning. Det ställer stora krav på skolledarna samt på att arbetslagen sätts samman och arbe- tar så att erfarenheten och kunskapen hos de utbildade lärarna får genomslag i hela verksamheten. Hur generaliserbara är resultaten? Precis som vid tolkningen av betygsresultaten kan man fråga sig hur mycket av den generellt sett positiva bilden av vad som sker i försöket som beror på ett positivt urval av skolor, hur mycket som beror på en försökseffekt och därmed hur mycket som går att ta som utgångspunkt för slutsatser om vad som händer om timplanen tas bort. När det gäller urvalet av kommuner och skolor så tyder varken uppföljning eller forskning på att kommunerna och skolorna i för- söket skulle vara mer positivt inställda till utvecklingsarbete än andra. Kommunerna i urvalet består av såväl kommuner som vill ligga i framkant, kommuner som redan jobbar så här och kommuner som behöver draghjälp. Det är enligt forskarna inte ambitions- eller utvecklingsnivån som avgjort om man valt att an- söka om att få delta i försöket eller inte. Av skolstatistiken framgår att skolorna i och utanför försöket har stora likheter. Bör timplanen avskaffas? Att det finns en viss försökseffekt kan man nog inte helt bortse ifrån. Det är dock knappast det att lärarna vet att de ingår i ett för- sök som har haft effekter på undervisningen och på elevernas resul- tat utan vad de faktiskt gjort av detta faktum. Det intressanta blir då hur man vid en implementering av en skola utan timplan kan stimulera skolor att på samma sätt som skolorna i försöket inten- sifiera den gemensamma planeringen och de pedagogiska diskussio- nerna i arbetslagen. Här är behovet av stöd och stimulans samt nät- verk och nationella forum för pedagogisk debatt centrala frågor. Sammantaget menar delegationen att det visst kan finnas inslag i försöket som särskiljer det från den situation som uppstår om tim- planen skulle tas bort för alla skolor. Förmodligen skulle långt ifrån alla skolor som inte ingår i försöket förändra sitt sätt att arbeta. Delegationen menar dock att försöket ger en bra uppfattning om vilken riktning utvecklingen skulle ta, vilka frågor som behöver följas särskilt, behovet av stöd och stimulans som upp- står samt vilka implementeringsinsatser som behövs. 8.2.3Förutsättningarna för en skola utan timplan stärks Mycket har hänt i den svenska sedan frågan om tim- planens vara eller inte vara aktualiserades . Bara har nya förutsättningar skapats. Det handlar dels om initiativ till skolutveckling som kan sägas gå hand i hand med genomförandet av en grundskola utan timplan, dels om nödvändiga åtgärder för att stärka kvalitetsarbetet på alla nivåer i skolan. Regeringen markerade i sin utvecklingsplan8 att kraft- samlingen kring kvalitetsarbetet måste få genomslag i alla skolor och i alla kommuner. Detta kräver ett kvalitetsarbete på alla nivåer – lokalt i verksamheten, i kommunen och på nationell nivå. På verksamhetsnivå är kvalitetsarbetet grundat i vardagen och i mötet mellan elev och lärare. I regeringens kvalitetsprogram för skolan – Alla skolor skall vara bra skolor – betonades nödvändigheten av att 8 Utbildning för kunskap och jämlikhet – regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i för- skola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188). Bör timplanen avskaffas? varje skola gör en självvärdering av de egna resultaten i för- hållande till de nationella målen i läro- och kursplanerna. Förbättrad information om och uppföljning av elevernas studieutveckling Utvecklingen mot en mer individanpassad skola är tydlig inte bara i försöksverksamheten utan timplan utan även i den svenska grund- skolan i övrigt. I regeringens kvalitetsprogram för skolan redovisas åtgärder för att förbättra informationen om elevernas studieutveckling och plane- ringen av elevernas studier. Två åtgärder har redan genomförts. För det första framgår i grundskoleförordningen9 att den information som ges vid utvecklingssamtalet bör grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i relation till målen i läro- planen och i kursplanerna samt tydliggöra vilka insatser som behövs för att eleven skall nå målen. För det andra framgår sedan samma datum och i samma förord- ning10 att ett skriftligt omdöme om elevens kunskapsutveckling i ämnet eller ämnesblocket skall ges om en elev inte når upp till de mål som enligt kursplanen skall ha uppnåtts i slutet av det nionde skolåret och betyg därför inte kan sättas. Av omdömet kan också framgå de stödåtgärder som har vidtagits. Därutöver har en departementspromemoria med förslag om att skolan skall vara skyldig att ge skriftliga omdömen till de elever som inte uppnår målen i ett eller flera ämnen även vid de andra betygstillfällena än slutbetyget 9 varit på remiss och bereds nu i . Enligt regeringens kvalitetsprogram för skolan är avsikten att beslut om krav på individuella utvecklingsplaner skall fattas . Regeringens avvaktar f.n. med beslut i frågan för att kunna ta hänsyn till vad remissinstanserna har att säga om det betänkande11 om sekretess i skolan som överlämnades till regeringen . Det pågår ett intensivt arbete med att utveckla formerna för att planera för och följa upp varje elev. Det gäller långt ifrån bara i de skolor som ingår i försöksverksamheten. För den nationella lik- 97 kap. 2 §. 107 kap. 9 §. 11Sekretess i elevernas intresse (SOU 2003:103). Bör timplanen avskaffas? värdigheten är det viktigt att hitta instrument för att följa upp elevernas utveckling redan i de tidiga åren.