sou · GSB377 · 2005-01-01 00:00:00 — Mellan- liggande år kan då användas för övningar av mindre omfattning med övningsverksamhet av främst formell karaktär (vinter och mörkerutbildning). En satsning på denna typ av verksamhet i området förutsätter att har de resurser som kommer att krävas i rollen som värdnation (– HNS). Här rör det sig främst av logistikresurser som exempelvis: Stöd med resurser för genomförande av förbands-, för- nödenhets- och personaltransporter. Här kan efterfrågan handla om såväl transportresurser, tillgång till terminaler och annan infrastruktur och stöd med ledningsresurser. Stöd med förnödenhetsförsörjning, icke nationsspecifik materiel som livsmedel, drivmedel, standardreservdelar, sjukvårdsmateriel, kartor, tvätt etc. Stöd med teknisk tjänst främst generell reparationskapacitet (materiel och infrastruktur för ledningssystem) och bärgnings- resurser. Stöd med hälso- och sjukvårdstjänst: akuttransporter, akut- vård och vårdplatser. Iordningställda och miljömässigt anpassade grupperings- och förläggningsplatser. Sammantaget bedöms gemensamma övningar mellan svenska och andra länders förband kunna bidra kraftigt till utvecklingen av de svenska förbandens interoperabilitet och förmågor. En möjlig konsekvens av ökad internationell övningsverksamhet är en minskad tillgång till övningsområden för vår egen verk- samhet. I detta sammanhang är relationen mellan antalet förband och antalet övningsområden ett viktigt utgångsvärde. Då Försvars- maktens organisation efter försvarsbeslut ännu ej är känd kan effekten av detta svårligen bedömas. En utökad internationell flygverksamhet i bedöms på olika sett bidra till att stärka våra flygstridskrafters förmåga inom flera områden. Erfarenhetsutbyte med andra länder underlättas och kan ge betydelsefulla kunskaper för utveckling av våra egna flyg, inte minst avseende interoperabilitet som är en absolut avgörande förmåga vid internationella insatser. En internationell flygverk- samhet i bedöms kunna bidra positivt till en eventuell etablering av en framtida europeisk flygskola i eller på . Att genomföra en ökad internationell flygövnings- verksamhet i bedöms också minska kostnaderna för att erhålla en internationellt efterfrågad förmåga för de svenska flyg- stridskrafterna. Mängdträning i internationella samövningar har visat sig vara en absolut förutsättning för att erhålla en internationell förmåga för att kunna delta i internationella insatser. Internationell samövning ger oss viktiga kontakter, förståelse samt tillgång till andra nationers kunskaper och erfarenheter vilket är väsentligt i uppbyggandet av en internationell förmåga. Ur ekonomisk synvinkel skulle internationella samövningar enligt ovan vara gynnsamma för flygstridskrafterna vad avser utveckling av den internationella förmågan, då kostnaderna för att inhämta kunskapen blir lägre om vi bjuder in andra nationer än om vi övar utomlands. Inför en insats med exempelvis SWAFRAP JAS39 behövs övningsverksamhet av ovan beskriven art oavsett om den bedrivs inom eller utom gränser. De flesta flygvapen i tenderar att minska i omfattning som kraven på att kunna verka såväl med som mot stora förband lever kvar. Ett nyttjande av ett gemensamt flygövnings- område tillsammans med deltagare från andra nationer skulle även bidra till att tillgodose vårt nationella behov av att öva med många deltagande enheter i en och samma övning. Fler övningstillfällen tillsammans med andra nationer ger oss en ökad möjlighet att öva mot utländska flyg- och markburna system vilket skulle ge oss ökade kunskaper och förmåga att verka mot dessa system. Vidare erhåller vi sannolikt även större möjligheter att få öva mot andra nationers övningsmateriel. Fler internationella samövningar ger dessutom Försvarsmakten en bättre möjlighet att värdera och validera vår egen förmåga. Specifika verksamhetsområden utöver normal flygövningsverk- samhet som skulle kunna vara intressanta för utländska försvars- makter kan vara telekrigsområdet, Unmanned Aerial Vechicles (UAV), / (FAC/TACP) samt inom rymdområdet. Behovet av att skapa en internationell materiell anpassning och motsvarande samövningar föreligger för förband ur samtliga för- svarsgrenar. På motsvarande sätt som inom mark- och luftområdet är den svenska marinens deltagande i internationell verksamhet omfattande och bedöms även fortsättningsvis öka. bedrivs omfattande internationell övningsverksamhet främst i södra , men även i norra samt i . Behoven av mängdträning i internationella samövningar för att erhålla en internationell förmåga att kunna delta i internationella insatser är lika stora för marinen som för armé och flyg. På motsvarande sätt finns även för marinen en stor potential i ett utvecklat och utökat internationellt militärt deltagande på svenskt sjöterritorium alternativt internationellt hav i närhet. De fördelar och möjligheter som redovisats för mark och luft gäller således i princip även för marinen. Det svenska försvarets volym riskerar bli så liten att helt exklusiva testanläggningar blir mycket svåra att finansiera. Ett samutnyttjande av dessa anläggningar med andra nationer ger ökade möjligheter att vidmakthålla anläggningarna och skapar sannolikt även bättre förutsättningar för att minimera kostnaderna för egen verksamhet vid anläggningarna. Ett samarbete med andra länders liknande anläggningar skapar möjlighet för dessa att komplettera varandras funktioner och därmed undvika dyrbar dubblering. Ett byte av test- eller övningsområden mellan olika försvarsgrenar skulle också kunna genomföras. Vid internationella samarbetsprojekt inom materielområdet kan dra fördel av att kunna erbjuda en kvalificerad testanlägg- ning. Detta kan exemplifieras med det multinationella jaktrobot- projektet , där sannolikt kommer att utnyttjas för testverksamhet. En möjlig konsekvens av ökad internationell övningsverksamhet är en minskad tillgång till övningsområden för Försvarsmaktens egen nationella verksamhet. I detta sammanhang är relationen mellan antalet förband och antalet övningsområden ett viktigt utgångs- värde. Då Försvarsmaktens organisation efter försvarsbeslut ännu ej är känd kan effekten av detta inte bedömas. Frågan kräver dock vidare beredning. Även avseende miljöfaktorernas påverkan på övningsområdenas nyttjande kan en möjlig konsekvens vara att en utökad internationell verksamhet ställs mot Försvarsmaktens egen nationella verksamhet. Mer om detta nedan. Stora delar av Försvarsmaktens verksamhet regleras genom till- ståndsprövning eller anmälan av miljöfarlig verksamhet enligt (9 kap.) t.ex. flygplats- och hamnverksamhet samt skarpskjutning på övnings och skjutfält. Vissa tillstånd är generella och långsiktiga, t.ex. avsteg från terrängkörningslagen. Andra tillstånd har annan karaktär, t.ex. tillstånd att skjuta skarp ammunition från specificerad plats. Förfarandet vid tillståndsprövning regleras i (16 kap.). Erhållande av ett tillstånd och större omprövningar av erhållet tillstånd är en process , mindre ändringar av ett befintligt tillstånd tar minst . Militär verksamhet prövas av Miljöprövningsdelegation (i första instans). Den som söker tillstånd skall vara verksamhetsutövare. I de fall flera verksamheter är knutna till samma plats, är en av verksamhetsut- övarna ansvarig för den samlade verksamheten. Generalläkaren är tillsynsmyndighet för Försvarsmaktens verk- samhet och har att kontrollera att Försvarsmakten följer givna tillstånd. Försvarsmakten kan knappast svara upp mot tillsyns- myndigheten om Försvarsmakten saknar befälsrätt över all verk- samhet som inryms i ett givet tillstånd. I vissa fall kan önskemålen om internationell test- och övnings- verksamhet komma att ställas mot Försvarsmaktens egen nationella verksamhet. De maximala nivåerna för ett tillstånd kanske nås av Försvarsmaktens egen verksamhet varvid utländska önskemål måste avvisas. Av detta följer att generella tillstånd ej kan lämnas. Önskemålen måste övervägas i varje enskilt fall. Om ovanstående spelregler följs torde det finnas möjlighet att tillåta viss utländsk militär verksamhet på våra skjut- och övnings- fält. Dock kan inte några generella löften ges. Det måste, från fall till fall, kontrolleras att önskad verksamhet inklusive övningstider samt önskat medförande/utnyttjande av vapen, annan militär utrustning, drivmedel etc. ryms inom de tillstånd Försvarsmakten har. Alternativt erfordras att Försvarsmakten ansöker om ett ändrat tillstånd eller vid smärre avvikelser anmäler en mindre ändring av befintligt tillstånd till tillsynsmyndigheten. En internationell militär test- och övningsverksamhet på svenskt territorium ställer normalt krav på en avtalsreglering av ett antal frågor som reglering av jurisdiktion, skadestånd med mera. Dessa frågor kan regleras av ett bi- eller multilateralt avtal för varje test- och övningsverksamhet eller av det så kallade (Partnership for Peace – Status of Forces Agreement eller kort PfP ). Den vedertagna internationella praxisen är att använda Pff- avtalet för att reglera all form av militär verksamhet mellan två stater som båda undertecknat avtalet. har undertecknat men har valt att begränsa avtalets tillämpningsområde jämfört med internationell praxis, bland annat tolkar avtalet som tillämpbart endast vid så kallade Pff-övningar eller övningar i Pff:s anda. Nuvarande svensk tolkning medger alltså inte att avtalet tillämpas vid andra aktiviteter eller enbart bilaterala övningar. lades betänkandet Rättslig status vid sam- verkan inom Partnerskap för fred och EU:s krishantering m.m. – en översyn (SOU 2003:117) fram. Betänkandet föreslår ett antal åtgärder för att harmonisera den svenska lagstiftningen med Pff- avtalet för att möjligöra en vidare tillämpning av avtalet vilket möjliggör att det kan tillämpas vid alla militära aktiviteter mellan och annan stat vilken undertecknat . Betänkandet ligger ute på remiss. Den nuvarande svenska tolkningen medför betydande merarbete för berörda svenska myndigheter, främst Försvarsmakten och påverkar myndighetens internationella arbete på ett negativt sätt. har internationellt utbyte ifrågasatts eller till och med blockerats av utländska motparter med hänvisning till de snäva svenska tolkningarna. Försvarsmaktens uppfattning är att dessa uppfattningar hos utländska motparter förstärkts . En harmonisering av den svenska tillämpningen till en veder- tagen internationell tillämpning är ett viktigt verktyg för Försvars- maktens fortsatta internationalisering i syfte att uppfylla de politiskt ställda målen. En sådan harmonisering bedöms vidare vara av yttersta betydelse för de praktiska möjligheterna att bedriva en utökad internationell militär test- och övningsverksamhet. Dock avses den reservation angav vid tillträdandet till kvarstå efter en svensk harmonisering. Denna reser- vation kan även i fortsättningen orsaka problem då överens- kommelser skall ingås med utländska motparter då de inskränk- ningar som reservationen medför kan hävdas medföra inskränk- ningar i t.ex. en utländsk förbandschefs möjligheter att upprätthålla ordning och disciplin i sitt förband. Detta har påtalats av utländska samarbetspartners under avtalsförhandlingar. En följd av reserva- tionen skulle kunna vara att länder med uppfattningen att reserva- tionen medför hinder väljer att inte samarbeta med avse- ende övningar etc. Genomförandet av internationell övningsverksamhet kräver regeringens tillstånd. Även inledandet av förhandling med utländsk motpart kräver regeringens tillstånd. Detta innebär vissa begränsningar i de nuvarande möjligheterna att erbjuda övningar på svenskt territorium. En översyn och förenkling av regelverk och rutiner bedöms kunna förenkla och förbättra För- svarsmaktens möjlighet att kunna diskutera och planera övnings- verksamhet på svenskt territorium med utländska motparter. Även för många andra typer av aktiviteter krävs samhällets tillstånd. Ett exempel är bärande av skjutvapen. Här finns tillstånd för Försvarsmakten och polisen med flera. Det måste, från fall till fall, kontrolleras att önskad verksamhet samt önskat med- förande/utnyttjande av vapen, annan militär utrustning, drivmedel etc., ryms inom de tillstånd Försvarsmakten har. Alternativt erfordras att Försvarsmakten ansöker om särskilt tillstånd, om sådant ej föreligger. På motsvarande sätt krävs tillstånd inom miljöområdet för att bedriva militära aktiviteter. Försvarsmakten är en rikstäckande myndighet som innefattar samtliga militära förband och enheter, Försvarsmakten hyr den mark och de anläggningar som den brukar utom vad avser så kallad civil mark där markägarens tillstånd krävs. Regelverket i kombination med komplexiteten vid genomför- ande ställer stora krav på långsiktighet vid planeringen av verk- samheten. I detta sammanhang bör frågan om när i planerings- processen, och i vilken form, tillståndsinhämtning skall ske, lyftas fram. Militär verksamhet, nationell som internationell, ställer stora krav på den genomförande verksamhetsledaren inte minst avseende logistik, samverkan mellan olika myndigheter samt kontroll av tillstånd och regelverk. Internationell militär verksamhet på svenskt territorium, ställer också stora krav på säkerställandet av kvaliteten i verksamheten. De utländska försvarsmakter som kan komma att bedriva verksamhet på svenskt territorium kommer att förvänta sig och utgå från att det är Försvarsmakten som är deras motpart. Såväl för att säker- ställa kvaliteten i verksamheten (och därmed Försvarsmaktens internationella anseende) som för att möjliggöra för de positiva utvecklande faktorer som redovisats ovan, måste Försvarsmakten vara verksamhetsledare. På så sätt tas också möjligheten till kostnadseffektivitet tillvara liksom spridningen av de fasta kostnaderna. Tillstånd att bedriva militär verksamhet på vårt territorium bör således vara förbehållet Försvarsmakten och ej kunna ges till andra verksamhetsledare. Undantag från denna regel för viss verksamhet (testverksamhet) bör dock även fortsättningsvis kunna lämnas till några stödjande försvarsmyndigheter såsom FMV och FOI, likväl enstaka företag eller enstaka verksamhet inom försvarsindustrin. Ovanstående innebär att Försvarsmakten anser att utländsk militär verksamhet i skall bedrivas inom ramen för Försvarsmaktens verksamhet. Detta innebär, i sin tur, att denna verksamhet måste ledas av Försvarsmakten. Övnings- och skjutfält i norra med anledning av internationellt utnyttjande. Ett utökat nyttjande avseende internationell övningsverksamhet kräver att uppfattningen kan ensas om vad som skall ligga till grund för kriterier för vilka övnings- skjutfält (Ö/S) som skall vidmakthållas och utvecklas samt vilka som skall avyttras. I detta ligger också att ekonomiska beräkningar avseende främst hyreskostnader och ev. behov av nyinvesteringar skall kunna redovisas. Beskrivning/krav Ö/S (generellt) 1.Säkerställ FM:s långsiktiga övningsmöjligheter. FM skall behålla/utnyttja de områden som medger övningar, såväl nationella som internationella, med större förband (Armé, och ). Vissa markområden bör gränsa till sjö/hav- och flygövningsområden. 2.Internationell samövning kräver dessutom bl.a. att i ett operativt koncept ha tillgång till områden med hamnar, flygfält, bra infrastruktur civilt och militärt med sjöövningsområde, flygövningsområde mm. 3.Förband och skolor skall ha tillgång till närövningsområde för sin produktion med bl.a. skjutbanor för grundläggande utb. Stridsövningar och förbandsutbildning med skarpskjutning genomförs på Ö/S. Anläggningar för strid i bebyggelse, NBC och fordonsutbildning är andra viktiga delar och som bör finnas i alla delar av landet. 4.För hemvärns- och frivilligutbildningen erfordras ett antal civila skjutbanor samt mindre Ö/S för stridsutbildning med skarp ammunition för att säkerställa möjligheterna för en rationell produktion. Permanenta restriktionsområden i luften måste finnas till alla dessa fält. Vilken servicenivå skall finnas på Ö/S? De servicenivåer som finns är fastlagda i HKV skrivelse , 13900:76937 och innebär att fyra nivåer (1- 4) används (1= full service). Detta uppfattas som lämpligt och begreppen kan nyttjas även framgent. Servicenivåer som är angivna för Ö/S bör ses över vid en utökning med internationell verksamhet. Detaljunderlag finns inom HKV i följande produkter: LVI, förbandskort, verksamhetsplatskort och FORTV underlag i deras nya fastighetsplan. Total hyreskostnad för alla FM:s övning- och skjutfält i perioden uppgår till ca /år. Redovisat underlag (endast efterfrågade fält i samt ) I tabellen redovisas viktiga grundvärden för FM:s Ö/S och vad hyreskostnaden är. Av tabellen framgår också planerade investeringar enl. LVI . Storlek (HA) (kkr) till 6310 + 915 = ning med skarpam, art, grk, Nej, I 19 Nej, I 19 Nej, I 19 skarpam art, grk, strf, flyg m.m. Ja, 30 pl art, grk, flyg m.m. art, grk m.m. Storlek (HA) (kkr) till Nej, I 19 Nej, I 19 Nej, I 19 skarpam art, grk, strf, flyg m.m. art, grk, lv m.m. Utskick från I 5 Utskick från I 5 Storlek (HA) (kkr) till Art, strf 90 Storlek (HA) (kkr) till Inriktning (ej fastställd) Vidmakthåll och utveckla fält enligt nedan: Riksskjutfält (= sammanhängande områden alt. enskilda fält för större förbandsverksamhet) 3–4 st (totalt 10 fält) Regionala skjutfält (små eller större fält för skarpskjutning och/eller manöver) 10–15 st Närövningsfält (i anslutning till förband/skola) 20–25 st Till detta kan i vissa områden särskilda övnings/skjutområden behöva tillföras. En stor vinst med detta förutom sänkning av hyreskostnaden är också möjligheterna att minska personalkostnaderna för drift. Det är betydelsefullt att utse vilka fält som skall ha status av riksskjutfält och kanske också fält som är betydelsefulla för den internationella övningsverksamheten. Ovan presenterad karta över beskriver civila flygvägar enligt en studie genomförd i . Kartan visar var den civila flygverksamheten är intensivast och visar att flygverksamhet i har goda förutsättningar och kan genomföras på alla höjder utan större konflikt med civil luftfart. Kartan nedan (principskiss) visar Försvarsmaktens uppfattning om lämpliga flygövningsområden. Utredningen av utvecklingen av internationell militär test- och övningsverksamhet på svenskt territorium VL 02 330:19490/04 FMV tjänsteställe, handläggare Kund/Planering, L-G , VGL VoV Utveckling, , 013-243304 02 330:10482/04 (1 bilaga och 7 underbilagor) Regeringen beslutade om kommittédirektiv (Dir 2003:127) rörande Utveckling av internationell militär test- och övningsverksamhet på svenskt territorium. Till utredare utsågs . Utredaren har i skrivelse (Dnr 04-6) hem- ställt om FMV underlag och förslag till utredningen. FMV preliminära underlag inlämnades till utredaren . Denna skrivelse, med bilagor, utgör FMV slutliga underlag och ställningstagande. I enlighet med utredningsdirektiven är FMV slutliga underlag i huvudsak inriktat mot och därmed provplats . Redovisning av nuläget och befintliga verksamheter Verifiering och validering (VoV) är en av kärnverksamheterna inom FMV materielanskaffningsprocess i syfte att säkerställa de, av Försvarsmakten, angivna målsättningarna för materielsystemen. Huvuddelen av den VoV-verksamhet som genomförs med FMV egna provresurser sker vid provplatserna Malmen (flygsystem), /(markstridssystem) och (robotsystem). har FMV genomgått såväl omorganisation, personalreduceringar som införande av nytt, med övriga FMV gemensamt, arbetssätt i syfte att rationalisera verk- samheten. Kostnadseffektiviteten inom bedöms vid en internationell jämförelse vara hög. Efter genomförda åtgärder har provplatserna Malmen och /bra beläggning och ekonomiskt bra resultat. Provplats utnyttjas dock långt under sin potential vilket skapar obalans mellan kostnader och intäkter samt medför svårig- heter att bibehålla och utveckla personalens kompetens. Årskostnaden för provplats är ca vid en bemanning och ett vidmakthållande som ger anläggningen den flexibilitet och det tjänsteutbud som är efterfrågat. Av detta bekostas ca av Försvarsmakten via den så kallade bas- plattan som omfattar infrastrukturkostnaden för provplatsen. Resterande ca erhålls via intäkter för genomförd provverksamhet. har utländska kunders verksamhet svarat för av årskostnaden för . För att minska basplattan för (och därmed belastningen på Försvarsmaktens ekonomi) krävs motsvarande ökning av uppdragsvolymen vilket endast kan ske via en ökad andel utländska kunder vid provplatsen. En begränsad mängd av VoV-verksamheten vid provplatserna och /genomförs på uppdrag från utländska kunder. För att öka det utländska utnyttjandet av främst har marknadsföringen mot internationella kunder intensifierats. Mellan FMV och Rymdbolaget har avtal tecknats för att gemensamt marknadsföra provplats och under namnet NEAT (North European Aerospace Test Range). Inom WEAG är Test Facilities, SGTF, medlems- ländernas samarbetsorgan beträffande provresurser och prov- platser. De olika ländernas provresurser beskrivs i en databas i vilken även de svenska resurserna ingår vilket möjliggör ett ökat utnyttjande av dessa. Ett MoU The Mutual Use of Test Facilities har skapats som utgör ett paraplyavtal som reglerar hur deltagar- länderna kan utnyttja varandras provresurser. beslutade att en europeisk byrå för försvarskapacitetsfrågor, försvarsmaterielsamarbete, försvarsindustri- frågor och försvarsrelaterad F&T skall inrättas . För när- varande pågår arbete med att ta fram de konkreta förutsättningarna för det EU-beslut som skall initiera bildandet av byrån. Byrån kommer bland annat ägna sig åt att identifiera väsentliga strukturfrågor, vilka är av vikt för en effektiv förmågeutveckling och ett rationellt samarbete inom . Materielanskaffning, försvarsindustristruktur med mera kommer att vara frågor på den nya myndighetens dagordning. Rådande strukturproblem, beträffande infrastrukturen för provning och evaluering av försvarsmateriel, har aktualiserats under arbetet inför upprättande. De svenska resurserna utgör här en inte oväsentlig del av samlade resurser. Framförallt framstår de svenska resurserna från vissa miljö- och tillgänglighets- mässiga synvinklar som unika. (Subarktiskt klimat och tillgång till stora glest befolkade arealer). FMV förslag till hur verksamheten vid Vidselanläggningen skall utvecklas bygger på att befintliga förmågor utvecklas och anpassas till de förändrade kundbehoven, att nya tjänster och förmågor anpassas till bland annat Nätverksbaserat Försvar (NBF), att inter- nationell samverkan utvecklas samt att samtliga tjänster marknadsförs aktivt. Den föreslagna utvecklingen av ger en provplats anpassad såväl till det svenska VoV-behovet (styrda vapen och vapen- integration, validering av NBF bland annat Demo 05/06, provplats för UAV/UCAV, EW-provplats) som till framtida internationella behov (europeisk AMRAAM-provplats, klimattester, provnings- tjänster vid export av RBS 23 och JAS 39 , provning av rymdtransportsystem, internationella samverkansprogram). över säkerställs som strategisk resurs med hög tillgänglighet för den nya omstrukturerade Försvarsmaktens behov av operativ validering av internationella insatsförband i realistisk telekrigsmiljö. En aktiv information och marknadsföring av provfaciliteterna är grundläggande för en utökad andel utländsk VoV-verksamhet vid FMV provplatser. Dessutom måste det internationella samarbetet inom WEAG och EU:s försvarsmaterielsamarbete utnyttjas samt svenska provplatser lyftas fram inom internationella samarbets- projekt som t ex Meteor. För detta krävs, förutom att frågorna är förankrade inom Försvarsmakten och FMV, även ett politiskt stöd. Övriga förutsättningsskapande åtgärder är bland annat att till- ståndsgivningsprocessen förenklas, att regelverket i PfP kan användas fullt ut vid militär testverksamhet, att flexibel prissättning kan tillämpas vid internationellt utnyttjande av provplatserna, att nödvändiga investeringar vid provplatserna genomförs samt att sökta miljötillstånd erhålls.