sou · GSB352d2 · 2005-01-01 00:00:00 — 6Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Kartläggningen av behovet av en grundläggande kassaservice har fokuserats på att identifiera och kvantifiera de grupper som i dags- läget och framöver inte har ett fungerande alternativ till att utföra sina kassaärenden över disk. I denna analys har hänsyn tagits till i vilken mån kassaservicetjänsterna erbjuds av andra institut än och i vilka fall kunderna endast är hänvisade till eller kassaservice via lantbrevbäringen. Behovsbilden belyses ur två perspektiv: ett geografiskt och ett för grupper med särskilda behov (skyddsvärda grupper). tillhandhåller kassaservice genom ca 987 ser- viceställen, varav ca 343 är partners (), etablerade i hela landet. Detta nätverk täcker in såväl storstad, tätort, tät- ortsnära landsbygd som glesbygd. Analysen av behovet ur ett geografiskt perspektiv har genom- förts med två olika angreppssätt. En genomgång har gjorts av hur behovet ser ut i områden med olika befolkningstäthet (storstad, tätort och glesbygd) där indelningen av riket bygger på SCB:s H- regioner1. Dessutom har en genomgång gjorts utifrån vilka områ- den som saknar kommersiella alternativ till Svensk Kassaser- vice. 1 SCB:s H-regioner är en gruppering av kommuner efter lokalt och regionalt befolkningsunderlag, längs skalan storstad-glesbygd. Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Av befolkning bor ca 3,2 miljoner () av invånarna i tätorter i storstadsregioner (SCB), dvs. Besök på – boende i storstad Hur ofta brukar du gå till för att betala räkningar och ta ut pengar? Minst 1 gång per kvartal Minst Minst 1 gång/vecka Aldrig Källa: , Undersökning av befolkningens post- och kassavanor 2004. Enligt Temos undersökningar skiljer sig inte användandet av i storstadsregionerna i någon större utsträck- ning från landet som helhet. uppger att de besöker mer än en gång och att de besöker det , vilket är något lägre än för riket totalt. Uppskattningsvis har 1,2 miljoner kunder i storstadsregionerna och dessa står för av den totala transaktionsvolymen. Boende i storstäderna har en om- fattande täckning av Svensk Kassaservicekontor, t.ex. har av befolkningen i mindre än till ett kontor för (2003). Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Antal kunder och transaktioner i 2003 Andel av Svensk Kasaservice Antal kunder som besöker Svensk Kassaservice minst 1 gång/månad I storstäderna finns också god tillgång till fysiska alternativ för att uträtta kassaserviceärenden då storbankerna har ett utbrett kon- torsnät med kontor som erbjuder samma tjänster som . En förändring som skett är att kon- tanthanteringen har avvecklats på vissa bankkontor och att kun- derna istället hänvisas till vilket har resulterat i att vissa förortscentra saknar alternativ till kassatjänst. Men som komplement till bankernas kontorsnät finns även god tillgång till andra alternativa kanaler som t.ex. uttagsautomater och butiker för att göra kontantuttag. Befolkningen i storstäderna har i större utsträckning än befolk- ningen i övrigt tillgång till Internet i hemmet och andelen som använder Internet minst en gång är även den högre än för riket som helhet. Detta gör att ett alternativ som Internetbank har potential att öka ytterligare i storstadsregionerna. Den goda tillgången till kommersiella kanaler innebär att det endast i mycket begränsad omfattning finns ett specifikt behov av kontor. Svensk Kassaservices roll bedöms därför inte vara avgörande för att kunderna skall kunna utföra sina transaktioner. Enligt SCB:s indelning i H-regioner bor 4,7 miljoner personer i det som kallas större städer och mellanbygden vilket motsvarar av befolkningen (SCB). Boende i mindre städer utnyttjar något mer än befolkning som helhet. Det är framförallt fler som använder och en mindre andel som Samhällets behov av en grundläggande kassaservice aldrig använder för kontouttag och för att betala räkningar. har ca 2 miljoner kunder boende i tätorter och dessa svarar för av det totala antalet transaktioner . Besök på – boende i tätort Hur ofta brukar du gå till för att betala räkningar och ta ut pengar? Minst 1 gång per kvartal Minst Minst 1 gång/vecka Aldrig Källa: Undersökning av befolkningens post- och kassavanor 2004. I de flesta städer och tätorter i finns alternativ till i form av banker. Det finns också tillgång till uttagsautomater och butiker som erbjuder uttagsmöjligheter för de som har kontokort. Tillgången till Internet är något lägre än riks- genomsnittet vilket gör att sannolikheten för en övergång till Inter- netbanktjänster som alternativ kan vara något lägre. Som alternativ kan då väljas brevgiro för betalningar. Det mesta tyder på en fortsatt omställning till andra kanaler för de ärenden som utförs hos och att efter- frågan på kassaservicetjänster kommer minska i samma takt som i övriga landet. Detta gör att det finns ett mycket begränsat behov av kontor och att dessa inte är avgörande för att kunderna skall kunna uträtta sina ärenden. Ett antal mindre orter saknar dock bankalternativ och där är kunderna hänvisade till för att göra ärenden. Detta innebär att fungerande alternativa lösningar behöver Samhällets behov av en grundläggande kassaservice säkerställas vid en eventuell framtida strukturförändring. (se nedan, områden utan kommersiella alternativ). Enligt SCB:s H-regionsindelning bor ca 1 miljon personer i det som kallas glesbygd och tätbygden (H-region och H6), vilket motsvarar av befolkningen. Det finns flera alternativa defi- nitioner av glesbygd. delar in landet i storstad, tätort, tätortsnära landsbygd och glesbygd och enligt denna defini- tion bor ca 2 miljoner människor i tätortsnära landsbygd och 185 440 i glesbygd. Temos undersökning om befolkningens användning av kassaser- vicetjänster utgår från SCB:s H-regionindelning och beteckningen glesbygd avser därför både Tätbygden och Glesbygden. Under- sökningen visar att boende i glesbygd använder Svensk Kassaser- vice i mindre utsträckning än befolkningen i stort. Totalt beräknas antalet kunder uppgå till 300 000 personer vilka står för av totala transaktionsvolym 2003. av befolkningen i dessa områden uppger att de aldrig använder för att betala räkningar eller ta ut pengar. Framförallt är det en lägre andel i glesbygd som använder kassaservicen 1–jämfört med riksgenomsnittet. Besök på – boende i glesbygd Hur ofta brukar du gå till för att betala räkningar och ta ut pengar? Minst 1 gång per kvartal Minst Minst 1 gång/vecka Aldrig Källa: Undersökning av befolkningens post- och kassavanor 2004 Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Temos undersökning inkluderar inte användningen av kassaservice i lantbrevbäringen som boende på landet har tillgång till utöver fasta serviceställen. Lantbrevbäringen betjänar ca 750 000 hushåll över hela landet och uppskattningsvis använder ca 10–av hushållen lantbrevbäraren för att uträtta kassaserviceärenden. I tätortsnära landsbygd och glesbygd är befolkning i allt större utsträckning hänvisad till tätorterna för service. Flera banker har dragit ned sina kontorsnät i dessa områden varför det på vissa orter endast finns . Andra ka- naler så som brevgiro, Internetbank, kortbetalningar och kortuttag är även tillgängliga i glesbygd. Internetpenetrationen är lägre i glesbygd än för riket i genom- snittet och 2002 hade tillgång till Internet jämfört för hela riket. En orsak till detta kan vara det sämre utbudet av snabba uppkopplingar som ADSL, bredband etc. som försvårar övergången till bank på Internet. Detta stöds av Temos undersök- ning som visar att en högre andel av boende i glesbygd använder brevgiro för att betala sina räkningar än Internetbank. För att hämta ut pengar använder boende i glesbygd i större utsträckning bankkontor medan uttagsautomater används i mindre utsträckning, delvis bero- ende på att antalet uttagsautomater i glesbygd är relativt få. Då tillgängligheten till alternativa kanaler är något sämre i gles- bygd kan minskningen av antalet kassaservicetransaktioner ut- vecklas något långsammare än i övriga landet. En överflyttning till nya teknologier försvåras också av den lägre Internetpenetrationen. En faktor som kan skynda på minskningen av transaktionsvoly- merna är att befolkningsunderlaget i glesbygd kontinuerligt mins- kar. minskade befolkningen i det som definierar som glesbygdsområden och den största minskningen var i skogslänen medan gles- bygdsområden i storstadsregioner (t.ex. skärgården) haft en väx- ande befolkning. Det mesta tyder på att efterfrågan på tjäns- ter kommer att minska även i glesbygd då en omställning sker till andra kanaler. I de områden som saknar kommersiella alternativ kan det finnas ett specifikt behov av grundläggande kassaservice i form av fasta serviceställen eller lantbrevbäring. Samhällets behov av en grundläggande kassaservice 6.1.4Boende i områden som saknar kommersiella alternativ En annan metod för att kartlägga samhällets behov av grundläg- gande kassaservice ur ett geografiskt behov är att analysera beho- vet i de orter som saknar bankalternativ och av kassaservice via lantbrevbäringen. Antal kunder och transaktioner i 2003 Antal kunder som har Svensk Kassa- har ca 261 serviceställen på orter där det saknas ett bankalternativ varav 63 stycken är egna kontor medan 198 är partnerlösningar (). Dessa serviceställen genomför ca 3,2 miljoner transaktio- ner (2003), vilket motsvarar av den totala transaktions- volymen inom . Kontoren finns såväl i gles- bygd, tätortsnära landsbygd som i storstadsområden och om dessa kontor antas följa riksgenomsnittet2 betyder det att ca 280 000 kunder använder denna service. kan kunder på orter utan bankalternativ inte vända sig någon annanstans än till om de vill uträtta kassaärenden på den lokala orten. Men flera av de orter som ingår i denna kategori kan ligga i närheten av orter där det finns kommersiella alternativ vilket innebär att det verkliga behovet sannolikt är något lägre. Lantbrevbäringen utgör ett viktigt komplement i landsbygd samt glesbygd där ett bankalternativ saknas och där det inte finns under- lag för ett kontor eller en partnerlösning. Som tidigare nämnts betjänar lantbrevbäringen ca 750 000 hushåll över hela landet och uppskattningsvis använder ca 220 000 kunder lantbrevbäraren för att uträtta kassaserviceärenden. 2 En genomsnittlig kund utför 14 transaktioner hos . Samhällets behov av en grundläggande kassaservice brevbäringen uppgick till 2,9 miljoner transaktioner vilket utgör av den totala volymen inom . Behovet av kassaservicetjänster bedöms minska även i områden som saknar kommersiella alternativ till och då verksamheten finns spridd över hela landet förväntas minskningen följa genomsnittet för riket. Troligtvis kommer antalet orter som saknar alternativ till att öka framöver då ban- kerna även i fortsättningen kommer att lägga ned olönsamma kontor eller gör dem kontantlösa. Detta kan medföra viss ökad efterfrågan på kassaservicetjänster i det korta perspektivet. Boende i dessa områden har i likhet med övriga befolkningen tillgång till alternativa tjänster såsom brevgiro och Internetbank för betalningar samt uttagsautomater och butiker för uttag av kontan- ter med kontokort. Trots detta finns ett specifikt behov av kontor och lantbrevbäringen i områden som saknar kommersiella alternativ. Något som delvis beror på att dessa områ- den har en högre andel pensionärer än riket som helhet, vilka använder kassaservice i högre utsträckning än övriga samhällsmed- borgare (se vidare avsnitt 6.2.2). Omfattningen av behovet upp- skattas till ca 75 000 kunder som uppger att de har och lantbrevbäringen som sitt huvudalternativ för att uträtta kassaärenden. Den andra delen i kartläggningen av samhällets behov av grundläg- gande kassaservice är att studera behovet hos ett antal intresse- grupper i samhället. Dessa grupper, som har hämtats från Post- och (PTS-ER-2003:37) är: –Ungdomar/Studenter –Ideella föreningar/organisationer –Personer som nekas bankrelation Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Syftet med analysen är att identifiera gruppernas eventuella sär- skilda behov av grundläggande kassaservicetjänster samt det even- tuella specifika behovet av tjänster. Studenter och ungdomar använder Svensk Kassaservicetjänster i något mindre utsträckning än befolkningen i stort. En större andel uppger att de aldrig besöker medan gör det eller mer sällan. Besök på – ungdomar och studenter Hur ofta skulle du säga att du besöker för att uträtta något ärende? Flera ggr/vecka Källa: Marktrack . Det specifika behov som gruppen eventuellt kan ha av kassaservi- cetjänster uppstår i två situationer. Studenter vid vissa högskolor har ett behov av att betala kåravgiften över disk för att få ett kvitto som kan visas upp i vid tentamenstillfällen, en rutin som successivt försvinner till förmån för alternativa lösningar. Den andra situatio- nen är ungdomar som inte har etablerat en egen ekonomi och som kan ha ett behov av att betala enskilda räkningar eller göra uttag från eget konto. Generellt har studenter och ungdomar tillgång till alternativa kanaler för att utföra sina kassaärenden, t.ex. använder de Internet i stor utsträckning för att betala räkningar. I åldersgruppen 16–24 år Samhällets behov av en grundläggande kassaservice har (SCB Statistisk årsbok 2004) tillgång till Internet i bostaden. Studenteter har ofta även tillgång till dator och Internet via skolan och kan därför lättare utföra betalningar via Internet. För uttagstjänster använder ungdomar och studenter kontokort i större utsträckning än andra och dessutom använder de korten i fler situationer och för lägre belopp (Point, Kortanvänd- ning och attityder). Ungdomar och studerande är en attraktiv kundgrupp för de flesta banker. De arbetar aktivt med riktade erbjudanden innehål- lande både konto, korttjänster och betalningstjänster via Internet eller giro till de som ännu inte är myndiga men har målsmans god- kännande. Studenter har vanligtvis tillgång till ett bankkontor som alternativ till då högskolor, universitet och andra utbildningsinstitutioner ofta är lokaliserade till orter där det finns kommersiella alternativ. Då ungdomar och studenter har en mycket god tillgång till andra kanaler för att uträtta sina kassaärenden bedöms inte denna grupp ha ett speciellt behov av grundläggande kassaservicetjänster. Pensionärerna utgör en stor och växande grupp i samhället. Det finns ca 2,2 miljoner pensionärer () i och av dessa är ca 1,5 miljoner (ålderspensionä- rer). kommer detta antal att ha ökat till ca 2,3 miljoner respektive 1,6 miljoner (SCB) då de stora barnkullarna från 1940 och 1950-talet börjar gå i pension. Dagens pensionärer (eller äldre) använder kassaservice- tjänster och oftare än övriga grupper i samhäl- let. Andelen som besöker uppgår till vilket kan jämföras med riksgenomsnittets på (Marktrack). är det en större grupp av pensionärerna än befolkningen i stort som inte använder över huvud taget (jämfört ). Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Besök på – pensionärer Hur ofta skulle du säga att du besöker för att uträtta något ärende? (eller äldre) Källa: Marktrack . Flera ggr/vecka Gruppen pensionärer består av flera undergrupper med olika behov. En grupp som har ett specifikt behov av kassaservice är de ca 45 000 pensionärer som får pensionen utbetald via utbetal- ningskort. De kan hämta sina pengar utan kostnad på då står för kostnaden via ett avtal med Nordea (Postgirot). Denna grupp minskar kontinuerligt () och kommer att bestå av ca 20 000 perso- ner. arbetar aktivt med informationskam- panjer för att få denna grupp att börja använda konto för pensions- utbetalningen, som de undersöker möjligheten att hitta nya lösningar och samarbetspartners. De nya ramavtalen som slutit gällande statens betalningar kan medföra förändringar för denna grupp. Bankgirot arbetar med att ta fram en ny produkt för utbetalningskort då de tillsammans med FöreningsSparbanken och lämnade det för- månligaste anbudet på denna tjänst. Detta kan medföra en över- flyttning för inlösen av utbetalningskort från till bankkontor då pensionen kommer att utbetalas via bankgirot istället för via postgirot. Utöver de pensionärer som är direkt hänvisade till Svensk Kassa- service finns det många personer som har svårt att ändra sitt bete- ende p.g.a. hög ålder, sjukdom eller vana. Denna grupp kan vara beroende av att ha service i sin närhet och att det finns fungerande transporter till kassaservicestället. Samhällets behov av en grundläggande kassaservice haft en viktig funktion för många pensionärer då deras priser histo- riskt har varit lägre än bankernas, så är inte längre fallet. Pensionärerna har som andra kundgrupper tillgång till andra alternativ för att uträtta sina kassaärenden. Internetpenetrationen för pensionärer är lägre än för befolkningen i stort. I åldersgruppen 65–har tillgång till Internet i hemmet jämfört för befolkningen som helhet (SCB, Statistisk årsbok 2004). I de äldre grupperna är andelen ännu lägre. Detta för- svårar en övergång till Internetbaseradetjänster och därför är troli- gen brevgiro och telefonbank mer naturliga val. Med nya grupper pensionärer kommer även nya värderingar och beteenden. De utnyttjar t.ex. brevgiro, Internet och kontokort i större utsträckning än de allra äldsta pensionärerna varför ökningen av antalet pensionärer inte behöver innebära en ökad efterfrågan av kassaservicetjänster. Det ökade antalet pensionärer tillsammans med en längre livslängd kan medföra att många inte att kan hantera sina bankärenden själva pga. sjukdom utan att de är berättigade till assistans. En möjlighet kan då vara att använda autogiro som kräver en mindre aktiv insats, men troligtvis fortsätter kassaservicetjäns- terna att vara ett viktigt alternativ. Det finns grupper av pensionärer som är beroende av kassa- servicetjänster, varav ett mindre antal är direkt beroende av för att hämta ut sin pension. Dessa grupper minskar i antal och det mesta tyder på att de kan använda bankkonto- ren för att uträtta sina kassaärenden i den mån de finns tillgängliga inom rimligt avstånd. har tagit emot ca 35 000 asylsökande men antalet varierar beroende på händelser i vår omvärld. De asyl- sökande får en dagersättning från deras ärende behandlas och totalt görs ca 14 000 utbetalningar då familjer får en gemensam utbetalning. För utbetal- ningen av denna ersättning har ett avtal med Nordea (Postgirot) och med . Detta innebär att de asylsökande endast kan hämta ut sin ersättning som ett engångsbelopp hos Svensk Kassa- service. Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Det finns inget alternativ för att hantera utbetalningarna. En försvårande omständighet är att de asylsökande ofta saknar giltiga identitetshandlingar och istället får provisoriska handlingar av . Detta gör att det inte kan garanteras att perso- nen är den han eller hon utger sig för att vara, något som kräver speciallösningar från bankernas sida. har försökt hitta ett alternativ där de asylsökande får ett kon- tokort som är kopplat till ett konto, men det har visat sig vara svårt att uppnå. pågår en diskussion med Nordea vilken förhoppningsvis leder till att en ny lösning kan hittas. Kontakter med visar att det är möjligt att inkludera dessa utbetalningar i Statens gemensamma upphandling av banktjänster . Eventuellt kan nuvarande tjänster inom gällande ramavtal anpassas efter behov. Det bör därför vara möjligt att finna andra alternativ till den nuvarande utbetalningsrutinen, vilket innebär att behovet av Svensk Kassaser- vice finns kvar i ett kortare perspektiv men inte i ett längre. Det finns en stor grupp om ca 1 028 000 personer som lever i men är födda utomlands eller är utländska medborgare. Utöver dessa är ca 700 000 personer födda i men har minst en förälder som är född utomlands. Invandrare använder i något större ut- sträckning än befolkningen i helhet. Framförallt är det fler som besöker någon eller , jämfört för samtliga kundgrupper. I undersök- ningen görs dock ingen åtskillnad mellan asylsökande och invand- rare. Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Besök på – invandrare Hur ofta skulle du vilja säga att du besöker svensk Kassaservice för att uträtta något ärende? (SvK kunder) Källa: Marktrack . Invandrargrupperna i samhället bedöms inte av dess företrädare, (Samarbetsorgan för etniska organisationer i ), ha ett speciellt behov av kassaservicetjänster. Behovet är i större utsträck- ning kopplat till den sociala situationen snarare än till det faktum att de är invandrare. De som är i störst behov av Svensk Kassaser- vice tjänster är nyanlända som ännu saknar identitetshandlingar samt äldre personer som har svårt att anpassa sig till nya vanor. Dessa gruppers behov beskrivs ovan under asylsökande samt pen- sionärer. Anledningen till att invandrare använder något mer än andra grupper kan vara att de är vana vid kassaservi- cetjänster från sina hemländer. Före detta asylsökande har också blivit styrda till för att hämta ut sin ersättning och utföra sina bankärenden. SIOS vill framhålla vikten av att in- vandrare får tillgång till adekvat ekonomisk rådgivning så att blir introducerade till de tjänster som finns i och hur de hittar behovsanpassade lösningar. FöreningsSparbankens satsningar i , och är goda exempel på detta. Invandrargrupperna har en lägre Internetpenetration än befolk- ningen i övrigt vilket gör att färre har möjlighet att använda Internet för att hantera sin ekonomi. Det finns ingenting som pekar på att Samhällets behov av en grundläggande kassaservice invandrare skulle ha sämre förutsättningar att utnyttja andra alternativa tjänster till så som brevgiro, kontokort eller kassatjänster på bankkontor. Bedömningen är därför att gruppen inte har något grundläggande behov av kassaservice vilket inte kan tillgodoses av andra aktörer eller av alternativa tjänster. Småföretagare använder i större utsträckning än den totala befolkningen. uppger att de utför ärenden minst en gång jämfört för befolkningen som helhet. Men även i denna grupp finns en majoritet som aldrig besöker (). De tjänster som småföreta- gare använder är att hämta pengar på utbetalningskort (), betala räkningar () och göra insättning (). Värt att notera är att uppger att de besöker för att lämna sin dagskassa. En uppskattning av det totala antalet småföretagare i glesbygd med dagskassor visar på ca 16 500 företag och av dessa uppskattas ca 4 500 vara frekventa användare av . Besök på – småföretagare Hur ofta skulle du säga att du besöker för att uträtta något ärende? Flera ggr/vecka Källa: Marktrack . Småföretagarnas behov kan överlag likställas med allmänhetens men vissa av småföretagarna har ett specifikt behov av att lämna sin Samhällets behov av en grundläggande kassaservice Enligt har det blivit svårare för handlare och andra företagare att lämna ifrån sig sina dagskassor eftersom bankerna blir allt mindre intresserade av att hantera kontanter. Värdeföretagen spelar därför en större roll på kontanthanterings- marknaden och skriver ofta helhetsavtal med företagen som inklu- derar både hämtning, transport och uppräkning. använder en majoritet av de större butikskedjorna denna tjänst, men för de mindre handlarna/företagarna blir detta alltför kostsamt och de är istället hänvisade till kassaservicetjänster eller serviceboxar. Antalet dagskasseinsättningar genom har minskat med i genomsnitt och värdet av dessa dagskassor har även det minskat med i genomsnitt . hanterade 1,71 miljoner dagskas- sor varav 57 000 lämnades in i glesbygd (). Småföretagare kan såsom andra grupper i samhället använda kortlösningar, Internet och girofunktioner som alternativ till kassa- servicetjänster. Undersökningar visar att en stor andel kopplar upp sig på Internet och att alltfler småföretagare använder bank på Internet. För att minska kontanthanteringen kan småfö- retagare också installera betalningsterminaler som gör det möjligt för kunden att betala och ta ut pengar med kontokort.