ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GSB364d3 · 2005-01-01 00:00:00 — Relationerna mellan beloppen för de i taxan ingående, av kommunfullmäktige beslutade parametrarna, kan dock ha en avgörande betydelse för hur avgifterna fördelas på olika brukarkategorier, t.ex. villafastigheter och flerbostads fastigheter, vilket belyses i nedanstående exempel. Antag att man i en kommun prognostiserar att det kommer att anslutas cirka 100 enbostadshus (villor) och cirka 10 flerbostadshus. Enbostadshusen antas i genomsnitt överensstämma med typhus A enligt Svenskt Vattens taxestatistik, dvs. en lägenhet om och en tomtyta om . Flerbostadshusen antas i genomsnitt överensstämma med typhus B, dvs. en byggnadskropp med 15 lägenheter och en tomtyta om . För varje fastighet är det tillfyllest att upprätta en förbindelsepunkt. Vidare antas att kommunen har en va-taxa för bostadsfastigheter som i stort överensstämmer med basförslaget i Svenska Vatten- och publikation VAV P69 VA-TAXA. Basförslag med alternativ. I denna taxa används fyra parametrar för fördelning av avgifterna, nämligen servisavgift, avgift per förbindelsepunkt (FP-avgift), lägenhetsavgift samt tomtyteavgift. Antag vidare att huvudmannen i sina kalkyler för den planerade utbyggnaden funnit att kostnaderna blir 10,5 á . Hela kostnaden för utbyggnaden skall täckas av anlägg- ningsavgifter. Huvudmannens uppgift är nu att fastställa beloppen för de olika avgiftsparametrarna så att kostnaderna täcks. Han lägger därvid vikt vid nyttoaspekten och kommer fram till följande belopp: Dessa avgifter ger följande utfall för de båda fastighetstyperna: SOU 2004:64 Bilaga 3 Förutsatt att utbyggnaden följer prognosen blir de sammanlagda intäkterna från anläggningsavgifter 100 x 65 000 + 10 x 415 000 = , dvs. I detta fall blir anläggningsavgiften för en lägenhet i ett enbostadshus medan motsvarande avgift utslagen per lägenhet i ett flerbostadshus blir eller av avgiften för en enbostadslägenhet. Kommunfullmäktige har kanske ambitionen att hålla nybygg- nadskostnaderna för flerbostadshus så låga som möjligt och anser att anläggningsavgiften per lägenhet för denna typ av fastighet inte får vara högre än av anläggningsavgiften för ett enbostadshus. Skulle så vara fallet måste beloppen för de olika avgiftsparametrarna fördelas om. Ett nytt försök görs med följande belopp: Utfallet med dessa belopp blir: De sammanlagda intäkterna från anläggningsavgifter blir i detta fall 100 x 78 000 + 10 x 288 000 = . Kalkylen håller även . Bilaga 3 SOU 2004:64 Anläggningsavgiften per lägenhet i flerbostadshuset blir vilket är av motsvarande avgift för ett enbostadshus. Kommunfullmäktiges mål är nu uppfyllt, dock är nyttoaspekten inte lika väl tillgodosedd. Utöver att fatta beslut om vilka fördelningsparametrar som skall ingå i taxan måste kommunfullmäktige sålunda även fatta beslut om hur storleken på de enskilda beloppen skall förhålla sig till varandra eller fastställa andra randvillkor, så att önskad fördelning av avgifterna på olika brukarkategorier uppfylls. I annat fall får även huvudmannens fastställande av beloppen karaktären av norm- givning, något som inte är förenligt med vare sig förslaget till lagen om allmänna vattentjänster eller regeringsformen.
sou · GSB366d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Betänkandet (SOU 2004:66) Egendomsskatter – Reform av arvs- och gåvoskatter 16.Verket för näringslivsutveckling () 20.Sveriges Pensionärsförbund () 21.Svenska Kommunförbundet () 26.Lantbrukarnas Riksförbund () 30.Sveriges Akademikers () 117 41 FINANS S 31.Landsorganisationen i (LO) Remissvaren i fyra exemplar skall vara inkomna till . Det är önskvärt att remissvaren även lämnas i elektronisk form, antingen på diskett eller via e-post under adress: I remissen ligger att regeringen vill ha synpunkter på förslagen eller materialet i betänkandet. Om remissen är begränsad till en viss del av be- tänkandet, anges detta inom parentes efter remissinstansens namn i remisslistan. En sådan begränsning hindrar givetvis inte att remissinstansen lämnar synpunkter också på övriga delar. Myndigheter under regeringen är skyldiga att svara på remissen. En myndighet avgör dock på eget ansvar om den har några synpunkter att redovisa i ett svar. Om myndigheten inte har några synpunkter, räcker det att svaret ger besked om detta. För andra remissinstanser innebär remissen en inbjudan att lämna synpunkter. Råd om hur remissyttranden utformas finns i Statsrådsberedningens broschyr "Svara på remiss. Hur och varför?" Broschyren kan beställas från , Information , 103 33 . kundservice, 106 47 Registrator Fi, , Ju
sou · GSB368d5 · 2005-01-01 00:00:00 — Hjälpmedel – ansvarsgränser mellan landsting – kommun Har ej skatteväxlat för hemsjuk- Har ej skatteväxlat för hem- vård i ordinärt boende sjukvård i ordinärt boende Gemensam upphandling av hjälp- (ramavtal). i särskilt boende. landsting/kommun sker med hän- (Ingen beloppsgräns) nen eller privat entreprenör för sängar och lyftar samt bashjälp- passade hjälpmedel svarar lands- (enklare hjälpmedel) Hjälpmedel- för personlig vård, exkl. tidshjälpmedel- vid för- flyttning (exkl. eldrivna rull- och stårullstolar, eldrivna rull- stolar, aktiva rullstolar, stolar, alternativa rygg- och sitt- stårullstolar)-i hushållet-för an- system, kommunikations-, infor- andra produkter (exkl. hjälp- hjälpmedel, samtalshjälpmedel vid medel för omgivningskontroll) Bilaga 5 SOU 2004:68 Individuella hjälpmedel i ordinärt Hjälpmedel i särskilda boende- former exklusive vad som om- nämns i kolumnen för lands- elever i grund-/gymnasieskola, samt avancerade hjälpmedel t.ex. samt för arbetstekniska hjälp- medel i ordinärt boende om Hjälpmedel till personer ordinärt Hjälpmedel till personer i särskilt klinik oavsett brukarens boende- Alla hjälpmedel i ordinärt boende Alla hjälpmedel i särskilt boende samt eldrivna rullstolar och andra dyrare hjälpmedel oavsett boen- Alla hjälpmedel i särskilt boende tionshjälpmedel samt alla hjälp- medel i ordinärt boende Hjälpmedel i ordinärt boende Hjälpmedel i särskilt boende SOU 2004:68 Bilaga 5 Hjälpmedel i ordinärt boende Hjälpmedel i särskilt boende Det finns ingen klar uppdelning om ansvar för hjälpmedel. hjälpmedel har både kommun och Hjälpmedel i det ordinära boen- Hjälpmedel i det särskilda boen- Alla hjälpmedel utom ADL- Har redan skatteväxlat för hem- Har redan skatteväxlat för hem- sjukvård i ordinärt boende sjukvård i ordinärt boende barn t.o.m. , samt för eldrivna rullstolar, utrustning för exklusive de hjälpmedel som spe- cificeras i kolumn. Alla hjälpmedel upp till 20 års Bilaga 5 SOU 2004:68 och fjärrstyrning för vuxna Hjälpmedel till barn- och ung- Hjälpmedel till brukare som har domar under (habilite- ett beslut om bistånd oavsett om ringen) ungdomar- och vuxna brukaren bor i särskilt eller ordi- ringen som inte omfattas av kom- förskrivs av läkare, t.ex. ventila- tor, CPAP, inhalator, kosmetiska proteser t.ex. peruker och bröst- hjälpmedel och rullstolar. hjälpmedel och rullstolar (Anm.: av befolkningen) har kommunen Ett riktmärke är ca 0,5 bas- Frekventa hjälpmedel, t.ex. rolla- torer, rullstolar, toaför- läkarkompetens att förskriva. som inte kräver läkarkompetens SOU 2004:68 Bilaga 5 Samtliga hjälpmedel med undan- tag för det som fort- farande har ansvar för. Landstingen har generellt ansvar för alla barnhjälpmedel även om åldersgränsen kan variera. Landstingen har även ansvar för ortopedtekniska hjälpmedel liksom syn- och hörselhjälpmedel, vilka inte omfattas av den nu föreslagna huvudmannaskapsföränd- ringen för hemsjukvård i ordinärt boende. I regel ansvarar respek- tive arbetsgivare för arbetstekniska hjälpmedel.
sou · GSB37 · 2005-01-01 00:00:00 — Beträffande ledningar bör nyttjande- rättshavarens person ha en underordnad roll för fastighetsägaren, som rimligen är tillräckligt skyddad genom rätten att säga upp nyttjanderättshavaren om denne missköter sig, t.ex. genom att inte betala avgifter om de utgår periodiskt eller genom att gå för hårt fram vid underhållsarbeten på ledningen. Fastighetsägaren har dessutom rätt till ersättning för skada. Ledningsrätt som villkor för giltig överlåtelse och pantsättning Att ställa upp ledningsrättsupplåtelse som krav för giltig överlåtelse av en rätt till ledning som har tryggats genom avtal om servitut eller nyttjanderätt skulle naturligtvis föra för långt. Det kan dock finnas skäl att begränsa möjligheterna att använda ledningar som underlag för kredit, om de inte har upplåtits med ledningsrätt. Syftet skulle i så fall vara att stimulera till en ökad användning av ledningsrättsinstitutet. En möjlighet att uppnå detta är att anknyta till reglerna i 17 kap. jordabalken om skydd mot dubbelupplåtelser. Detta skulle inne- bära att enbart den som har registrerat innehav av ledningsrätt i fastighetsregistret skulle ha företrädesrätt i förhållande till annan förvärvare. Med en lösning av detta slag skulle ledningar med till- hörande ledningsrätt, som utgör lös egendom, i sakrättsligt hän- seende jämställas med fast egendom. Det bör emellertid påpekas att 16 § ledningsrättslagen är ut- formad för att inskrivna servitut eller nyttjanderätter enkelt och billigt skall kunna omvandlas till ledningsrätt. Därför kan normalt sådana förrättningar genomföras utan sammanträde. Inte heller behöver något hänskjutande av ärendet göras till en sådan nämnd som avses i 21 § ledningsrättslagen. Enligt vad som har inhämtats från har det dock visat sig att den här förenklade förrättningsformen inte har kommit till särskilt stor användning. Skälet är enligt främst att ledningsägarna oftast önskar erhålla en enhetlig ledningsrätt längs hela ledningssträckan. Detta går sällan att uppnå vid omvandling enligt 16 § ledningsrättslagen, eftersom de olika avtalen härrör sig från skilda tidsperioder och därför inte är enhetligt utformade. Ledningsägarna har då föredragit att få nyupplåtelser av lednings- rätt som de gamla avtalen har upphävts. Vid omvandling får nämligen inte några ändringar av de avtalade villkoren göras. Enligt vår mening finns det i fråga om det sakrättsliga skyddet skäl att uppmärksamma frågan om rätten att dra fram och använda ledningar över andras fastigheter som regel bör tryggas med led- ningsrätt. Tillräckligt skulle måhända vara att uppnå det sakrättsliga skyddet om enbart en viss del av en ledningssträckning är tryggad med ledningsrätt. Det är därvid möjligt att modeller för en fungerande lösning får sökas på helt andra områden. Skälet till detta är att en generell övergång till ledningsrätt på nuvarande stadium skulle medföra stora kostnader för de olika lednings- havarna som det skulle ta mycket att genomföra.
sou · GSB375d2 · 2005-01-01 00:00:00 — utsläppsrätter –2007, m.m. [62]
sou · GSB383 · 2005-01-01 00:00:00 — andra ekonomiska stöd som till exempel sjukpenning eller sjukersätt- ning. AMV:s anvisningar för arbetsförmedlingssystemet SOU 1988:41, Tidig och samordnad rehabilitering 1990/91:141, Rehabilitering och rehabiliteringsersättning Dir. 2002:11 och 2003:69, Sammanhållen diskrimineringslagstiftning. allmänna råd (AMSFS 2001:20) RFV, Vägledning Nr 2002:8 RFV Anser 2001:1 Arbetshjälpmedel, Kammarrättsdomar
sou · GSB384 · 2005-01-01 00:00:00 — En mer rättvisande bild av hemmamarknaden kanske då istället är . Som jämförelse var förädlingsvärdet i teleproduktindstrin ca . I företagens miljöskyddsinvesteringar inkluderas kostnader för forskning och utveckling, drift och underhåll, certifieringar, miljö- utbildning med flera löpande kostnader. Här speglas näringslivets arbete med miljöledningssystem. Statens investeringar har skiftat fokus Staten kommer att fortsätta att investera i den ekologiska omställ- ningen. Ett statligt stöd för klimatinvesteringsprogram, Klimp, blir efterföljaren till LIP. administrerar bidragen och Rådet för investeringsstöd inom beslutar om de i anslag för åren 2003 2004.
sou · GSB396 · 2005-01-01 00:00:00 — Även om många instanser påpekar att utredningen gjort ett gediget arbete är några besvikna över utredningens begränsade inriktning. De efterlyser framförallt utförligare diskussioner kring vad som påverkar tillväxten och fler skarpa förslag hur den kan öka. Slutligen önskar flera instanser att utredningen genomfört känslighetsanalyser av antagandena. Flera efterlyser alternativ- scenarier när det t.ex. gäller arbetskraftsutbudet. Enligt dem är detta motiverat eftersom det krävs betydande åtgärder för att utredningens prognoser ska vara realistiska. erbjöds ett antal remissinstanser att lämna synpunkter på betänkandet Långtids- utredningen /04 (SOU 2004:19). Inbjudan lämnades till följande remissinstanser: offentlig sektor, univiversitet 7.Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap Remissvaren på /04 46.Nationalekonomiska institutionen, i 58.Rådet för arbetslivsforskning (ändrat 23/4 till för arbetsliv och socialvetenskap) 59.Rådet för kommunala analyser och jämförelser Remissvaren på /04 64.Statens beredning för medicinsk utvärdering 66.Statens institut för kommunikationsanalys 67.Statens kvalitets- och kompetensråd 71.Växjö universitet, Ekonomihögskolan 72.Örebro universitet, , statistik och ADB Bilaga 3 Instanser som lämnat remissvar Synpunkter på betänkandet /04 (SOU 2004:119) har lämnats av följande: offentlig sektor, univiversitet 7.Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap Bilaga 3 Instanser som lämnat remissvar Remissvaren på 2003/Långtidsutredning 47.Rådet för kommunala analyser och jämförelser 51.Statens beredning för medicinsk utvärdering 53.Statens institut för kommunikationsanalys 54.Statens kvalitets- och kompetensråd Remissvaren på 2003/Långtidsutredning Bilaga 3 Instanser som lämnat remissvar
sou · GSB398d2 · 2005-01-01 00:00:00 — sammanfattning på teckenspråk. [83] Var går gränsen? Tobakskontroll i internationellt perspektiv. Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till /04. ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga 1–2 till /04. Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [19] Från verksförordning till myndighets- [23] Hyressättning av vissa ändamåls- Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till /04. Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till /04. E-tjänster för alla. [56] Skatt på väg. En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Reform av arvs- och gåvoskatter. Tid och pengar – dela lika? Bilaga 13 till /04. Migration och integration – om fram- Bilaga 4 till /04. Lönegarantiförsäkring – en partsfråga. [93] PROSPEKT. Nya regler om prospekt m.m. [95] Remissvaren på 2003/Långtids- utredning. Folkbildning och lärande med ITK-stöd – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. Tre vägar till den öppna högskolan. [29] Folkbildning i brytningstid – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. Utan timplan – med målen i sikte. Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. [42] Skolans ansvar för kränkningar av elever. Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. [89] Att lyfta matematiken – intresse, lärande, kompetens. [97] För oss tillsammans. Utsädeskontroll i förändring. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Nytt regelverk för marksänd digital-TV. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. [90] Förslag till förbättrat skydd för kultur- historiskt värdefull bebyggelse. Nationellt mål och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. sanktionssystem och hänsynsregler. Alternativ för prövnings- organisation. Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. Inomhusmiljö och energianvändning. Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. Turistfrämjande för ökad tillväxt. Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. Den könsuppdelade arbetsmarknaden. [43] Samhällets behov av betaltjänster. [52] Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter –2007, m.m. [62] Godstransporter – noder och länkar i samspel. – för en nationell kraft- samling på svensk miljöteknik. Genomförande av direktivet om informa- tion och samråd. En samlad järnvägslagstiftning.