sou · GSB366 · 2005-01-01 00:00:00 — I det nya tredje stycket görs det tillägget att ett avstående som görs av en person som innehaft egendom med fri förfoganderätt enligt 8 § skall arvsbeskattas även om avståendet görs efter Skatte- verkets beslut. I paragrafens första stycke anges att förfoganderätt över försäkring eller utbetalning till försäkring som erhålls vid försäkringstagarens död skall arvsbeskattas. Genom att vi föreslår en ny reglering för hur arvsavståenden skall beskattas är det nödvändigt att också reglera hur avståenden av försäkringsförvärv skall beskattas. En bestämmelse om detta tas in i en ny andra mening. Sista ledet i första stycket tas bort. Ändringen är en konsekvens av det tidigare slopandet av arvsbeskattningen av makar och sambor (prop. 2003/04:15, bet. 2003/04:SkU7, rskr. 2003/04:116, SFS 2003:1198). 13 § 1 mom. och 2 mom. Förslagen till ändringar kommer från 3:12-utredningen. Ändring- arna innebär endast att paragrafen har omarbetats tekniskt och språkligt. 15 § 1 mom. I momentet första och andra stycken anges hur efterlevande makes giftorättandel skall beräknas vid arvsbeskattningen. I momentets tredje stycke anges att det inte skall tas ut någon arvsskatt på den Eftersom arvsskatten för makar har slopats (jfr 12 §) kan detta stycke tas bort. Andra stycket tas bort som en konsekvens av det tidigare slopandet av arvsskatten för sambor (jfr 12 §). Upphävandet av 16 § Vi föreslår att möjligheten att använda sig av en arvskifteshandling som beskattningsunderlag vid arvsbeskattningen skall tas bort. Upphävandet av paragrafen är en konsekvens av detta förslag. Ändringarna i andra och fjärde styckena är en konsekvens av att vi föreslår att möjligheten att använda sig av en arvskifteshandling som beskattningsunderlag tas bort. Upphävandet av 19 § 1-4 mom. Vi föreslår att beskattningen skall ske med en proportionell skatte- sats. Därmed kan reglerna om sammanläggning tas bort. Upp- hävandet av paragrafen är en konsekvens av detta förslag. Paragrafen är ny. Det är relativt vanligt att en gåvotagare i samband med en gåva lämnar en revers till givaren i syfte att minska gåvoskatten. Om det fortfarande återstår någon betalning på reversen skall reversen redovisas i bouppteckningen. För att kunna kontrollera om sådana reverser fortfarande finns i behåll i samband med att givaren avlider är det därför nödvändigt med en bestämmelsen som föreskriver att bouppteckning skall vara åtföljd av skriftlig uppgift om eventuella tidigare skattepliktiga gåvor. Vi föreslår en sådan bestämmelse. Bestämmelsen är av central betydelse för arvsbeskattningen. Av bestämmelsen framgår att de civilrättsliga reglerna om att den dödes tillgångar och skulder skall antecknas i bouppteckningen utgör utgångspunkten för arvsbeskattningen. Härvid skall de värden som tagits upp i bouppteckningen ligga till grund för beskattningen om dessa inte avviker från värderingsreglerna i denna lag. Förslagen till ändringar kommer från 3:12-utredningen. I rubri- ken närmast före paragrafen har ordet egendomen bytts ut mot ordet tillgångarna och även ordet skulderna lagts till, jfr 4 §. I likhet med NSFL har i första stycket skrivits in att huvudregeln för värderingen av tillgångarna skall vara marknadsvärdet. Ordet egendom har ersatts med ordet tillgångar vilket innebär att första stycket andra meningen kan utelämnas. (Se vidare SOU 2002:52 del 2 avsnitt 2.6, 2.3.1 och 2.3.2.). I avsnittet om gällande rätt har konstaterats att det inte finns någon regel i AGL om att skulder skall dras av och hur de skall värderas. Eftersom begreppet skuld även omfattar sådana skulder som kan behöva uppskattas på motsvarande sätt som olika typer av fordringar i 23 § C. AGL bör föreskriften utformas med hänsyn tagen till utformningen i den paragrafen. Vi har föreslagit en sådan regel. Bestämmelsen har placerats sist i första stycket och skall gälla alla skulder som enligt nuvarande regler får tas upp till sitt marknadsvärde. Om värdet av tillgångarna i en enskild näringsverksamhet som omfattas av lätt- nadsreglerna, understiger beloppet av skulder och andra avgående poster skall detta belopp – på samma sätt som – behandlas som en skuld. Andra stycket har endast omarbetats språkligt. Ändringarna i tredje stycket innebär att de begrepp som används i nämnda paragrafer skall ha samma innebörd som i inkomstskatte- lagen. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 2.1.1 och 2.1.2.) En del av förslagen till ändringar kommer från 3:12-utredningen. I första stycket har uttrycket uppskattning ersatts med uttrycket värdering . (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 2.5.) Det nuvarande andra stycket tas bort som en konsekvens av att bestämmelserna om sammanläggning i 19 § 1–4 mom. tas bort. I ett nytt andra stycke har en hjälpregel för värdering av näringsverk- samhet förts in. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.12.3.) Bestämmel- sen motsvarar delvis bestämmelsen i punkt 2 andra stycket av anvisningarna till 3 och 4 §§ GSFL. Upphävandet av 22 § 1-3 mom. Paragrafen delas upp och ingår i de nya paragraferna 22 och 22 a §. Förslagen till ändringar kommer från 3:12-utredningen. Paragrafen är ny och motsvarar nuvarande 22 § 1 mom. och 3 mom. samt 23 § A. Första stycket som motsvarar nuvarande bestämmelse i 22 § 1 mom. första stycket första meningen har ändrats språkligt. Vidare har konsekvensändringar gjorts eftersom de bestämmelser som det tidigare hänvisades till numera finns i 22 a § samt 24 a och 24 b §§. Andra stycket som motsvarar första stycket andra och tredje meningen i den nuvarande paragrafen har omarbetats språkligt. Vidare har hänvisningen i tredje meningen till 23 § F. ändrats till 24 a–24 c §§ där bestämmelserna om värdering av företagsförmö- genhet föreslås finnas. I tredje stycket har nuvarande bestämmelse i 23 § A. om värdering av tomträtter förts in. Värderingen skall ske till taxeringsvärdet för fastighetens byggnad i stället för till hela fastighetens taxerings- värde. Vattenfallsrätt har tagits bort. (Se vidare SOU 2002:52 del 2 avsnitt 3.5). Likaså har i fjärde stycket en ny bestämmelse om värdering av utländska privatbostadsfastigheter tagits in. (Se vidare SOU 2002:52 del 2 avsnitt 3.13.) I femte stycket anges att näringsfastigheter skall värderas enligt reglerna i 24 a–24 c §§ under de förutsättningar som anges i 24 §. Bestämmelsen motsvarar nuvarande bestämmelse i 22 § 3 mom. Paragrafen är ny och motsvarar nuvarande 22 § 2 mom. Förslagen till ändringar kommer från 3:12-utredningen. Nuvarande första och andra styckena motsvaras av andra stycket i den nya paragrafen. Bestämmelsen har knutits till fastighetstaxe- ringslagens olika bestämmelser om grund för åsättande av särskilt värde. (Se vidare SOU 2002:52 del 2 avsnitt 3.4.5.) Nuvarande tredje stycket motsvaras av första stycket i den nya paragrafen. Även här knyts värderingen till bestämmelserna i fas- tighetstaxeringslagen. (Se vidare SOU 2002:52 del 2 avsnitt 3.4.5.) Ett förtydligande om att fastighet som inte är skattepliktig enligt FTL skall åsättas särskilt värde, har tagits in i bestämmelsen. (Se vidare SOU 2002:52 del 2 avsnitt 3.4.4.) Nuvarande fjärde stycket motsvaras av fjärde stycket i den nya paragrafen. Nuvarande femte styckes första till tredje mening har ersatts av den nya paragrafens tredje stycke. Vissa språkliga ändringar har gjorts och en konsekvensändring på grund av att hänvisning numera skall ske till den nya 22 § i fråga om tidpunkten för värde- ringen. Fjärde till sjätte meningen av stycket motsvaras av femte stycket i den nya paragrafen. Bestämmelsen om att får besluta om besiktning och att ansökan endast får tas upp på ansökan av annan om sökanden åtar sig att betala kostnaderna för besiktningen har tagits bort. Detta beror på att den skattskyldige formellt sett inte längre behöver ansöka om att särskild värdering skall ske. (Se vidare SOU 2002:52 del 2 avsnitt 3.4.5.) Nuvarande sjätte stycket motsvaras av sjätte stycket i den nya paragrafen och har endast genomgått en konsekvensändring. Upphävandet av 23 § A–F Paragrafen delas upp och ingår i de nya paragraferna 23 §, 23 a–d och 23 f §§. Paragrafen är ny och motsvarar nuvarande 23 § B. Förslagen till ändringar kommer från 3:12-utredningen. I första stycket har orden på motsvarande sätt lagts till. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.7.2.) I andra stycket har orden och utländska aktier lags till i förtyd- ligande syfte. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.7.3.) I femte stycket har det gjorts konsekvensändringar på grund av att bestämmelserna om värdering av näringsverksamhet har tagits in i de nya paragraferna 24–24 c §§. Regeln om att företag i vissa fall skall tas upp till det pris som kan påräknas vid en försäljning under normala förhållanden tas bort vilket innebär att alla tillgångar och skulder som ingår i onoterade aktiebolag, ekonomiska föreningar och handelsbolag skall värderas enlig substansvärdemetoden. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.7.5.) Bestämmelsen i nuvarande paragrafs sjätte stycke om övriga vär- depapper har tagits bort varför denna typ av tillgångar omfattas av huvudregeln om marknadsvärdering i 21 §. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.7.7) Paragrafen är ny och motsvarar bestämmelsen i nuvarande 23 § C. Förslagen till ändringar kommer från 3:12-utredningen. Bestämmelsen i nuvarande tredje stycket har tagit bort och motsvarar två nya paragrafer, 24 a och 24 b §§. Paragrafen är ny och motsvarar bestämmelsen i nuvarande 23 § D. Förslaget till ändring kommer från 3:12-utredningen. Förslaget till ny paragraf kommer från 3:12-utredningen och mot- svarar nuvarande 23 § E. Den nuvarande bestämmelsen som hand- lar om värdering av utländska myntslag är otidsenlig. Vi föreslår att omräkning av utländsk valuta skall göras till svenska kronor efter den växelkurs som finns tillgänglig för skattskyl- dighetens inträde. Paragrafen är ny och motsvarar delvis bestämmelsen i nuvarande 23 § F. Förslagen till ändringar kommer från 3:12-utredningen. Första stycket motsvaras av bestämmelsen i nuvarande 4 § 11 stycket GSFL. I andra stycket som motsvaras av första stycket i den nuvarande bestämmelsen 23 § F. har en anpassning till inkomstskattelagens terminologi skett. Ändringen får till följd att oäkta bostadsföretag inte kommer att omfattas av bestämmelsen. (Se vidare SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.10.) En konsekvensändring på grund av en hänvisning har också gjorts. Andra stycket i den nuvarande paragrafen har tagits bort varför huvudregeln om marknadsvärdering i 21 § kommer att gälla för annan lös egendom än sådan som ingår i näringsverksamhet. (Se vidare SOU 2002:52 del 2 avsnitt 2.6.2.) Tredje stycket i den nuvarande paragrafen har flyttats till en ny 23 f §. Paragrafen är ny och anger att värdet på alla tillgångar och skulder utom i näringsverksamhet skall minskas . Bestäm- melsen tar framförallt sikte på värderingsreglerna i 23 § och 23 a-d §§. Bestämmelsen är också tillämplig på sådana rörelse- främmande näringstillgångar som inte är befriade från arvsskatt. Bestämmelsen innebär också att ett pensionssparkonto skall tas i stället för till halva värdet (jämför 12 § nionde stycket). Vid värderingen av bostadsrätter är det värdet på före- ningsfastigheten som enligt 22 § skall användas vid beskattningen, dvs. Detta taxeringsvärde skall halveras. Därtill kommer att av föreningens skulder och tillgångar skall tas upp. Paragrafen är ny och motsvarar hänvisningen i nuvarande 23 § F tredje stycket till bestämmelserna i om värdering av närings- verksamhet. Förslagen till ändringar kommer från 3:12- utredningen. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om hur avgräns- ningen av tillgångar och skulder i näringsverksamhet skall göras. Förslagen till ändringar kommer från 3:12-utredningen. Att tillgångar och skulder, som enligt bestämmelserna i paragrafen inte skall anses som rörelsefrämmande, omfattas av lättnadsregeln i 24 c §, framgår av första och sista styckena i paragrafen. I första stycket görs avgränsningen generellt för tillgångar i enskild näringsverksamhet genom en hänvisning till 13 kap. IL som innehåller bestämmelser om avgränsning av inkomstslaget närings- verksamhet. Andra stycket innehåller bestämmelser som finns i nuvarande punkt 2 sjätte stycket av anvisningarna till 3 och 4 §§ GSFL. Bestämmelsen har anpassats till bestämmelserna i . (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 3.9.2 och 3.9.3.) I den lagstiftning som gäller omfattas näringsfastigheter av lättnadsreglerna. 3:12-utredningen föreslog att näringsfastigheterna skulle omfattas av lättnadsreglerna men att det skulle göras två undantag från detta. Det ena gällde undantag för småhus som på ägarens egen begäran skall räknas som näringsfastighet (småhus med en storlek om minst 400 kvm med nybyggnadsår ) och det andra undantaget gällde för den del av en näringsfastighet som inrymmer en bostads- lägenhet som används av fastighetsägaren för eget eller närståendes boende, även om bostadslägenheten ägs indirekt genom ett bolag eller en ekonomisk förening. Dessa undantag gäller inom förmö- genhetsbeskattningen utom i fråga om en indirekt ägd bostads- lägenhet i ett hyreshus eller i ett oäkta bostadsföretag. Även om det innebär en skärpning av beskattningen anser vi att dessa undantag även bör gälla på arvs- och gåvoskatteområdet varför vi inte gör någon ändring i de förslag som tas in från 3:12-utredningen. Tredje stycket och fjärde styckena motsvarar nuvarande bestäm- melser i punkt 2 sjunde och åttonde styckena av anvisningarna till 3 och 4 §§ GSFL. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 3.9.4 och 3.9.5.) En ny bestämmelse om vilka pensionsutfästelser som får beaktas i näringsverksamheten finns i femte stycket. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.18. Begreppet bestämmande inflytande har tagits från 5 § tryggandelagen. Jfr RRK R75 1:60 där det inte räckte att en del- ägare innehade av bolagets aktier för att anses ha bestämmande inflytande. (Se även SOU 2002:52 del 1 IV, avsnitt 1.3.) Nuvarande begränsning i 5 § tredje stycket GSFL som rör frågan vilka borgensförbindelser som får beaktas har tagits in i sjätte stycket. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.16.) I sjunde stycket görs avgränsningen i fråga om vilka tillgångar som ingår i aktiebolag eller andra juridiska personer som får omfattas av lättnadsregeln i 24 c §. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.7.6.) Paragrafen är ny och innehåller regler om värdering av tillgångar i näringsverksamhet. Förslagen till ändringar kommer från 3:12- utredningen. I första stycket finns huvudregeln för värderingen. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.3.) I andra och tredje styckena finns bestämmelser om värdering av svenska och utländska näringsfastigheter. I och med att begreppet näringsfastigheter används omfattas även sådana fastigheter som ingår i fastighetsförvaltande verksamhet. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 3.8.8 och 3.13.) Hänvisningen i fjärde stycket till bestämmelsen i 23 d § innebär att näringsbostadsrätterna värderas på samma sätt som privat- bostadsrätterna med den skillnaden att de förra även omfattas av lättnadsregeln i 24 c §. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.10.2.) Femte stycket reglerar värderingen av inventarier, lagertillgångar och lagerfastigheter. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.13, 4.14 och 3.10.) Bestämmelsen motsvarar den som finns i punkt 2 tredje stycket av anvisningarna till 3 och 4 §§ GSFL. I de fall skattskyl- digheten inträder vid annan tid än i samband med räkenskapsårets utgång får avdrag för värdeminskning göras för den del av räken- skapsåret som belöper sig före skattskyldighetens inträde. Sjätte stycket motsvarar nuvarande 23 § B. femte stycket andra meningen. Bestämmelsen reglerar hur noterade aktier m.fl. till- gångar skall värderas när de ingår som tillgångar i ett onoterat aktiebolag, ekonomisk förening eller handelsbolag genom en hän- visning till bestämmelsen i 23 § första–tredje styckena. Sjunde stycket motsvarar nuvarande 23 § C. tredje stycket första meningen. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.17.) Den nuvarande paragrafen har delats upp i en tillgångsbestämmelse som rör värde- ringen av medel som har satts av på särskilt konto och en skuld- bestämmelse som finns i 24 b §. Åttonde stycket innehåller en ny bestämmelse som reglerar värde- ringen av negativa handelsbolagsandelar. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.8.). Eftersom en sådan andel avräknas mot övrig egendom i boet får av det negativa värdet dras av. I denna paragraf som är ny finns bestämmelser om värdering av skulder. Förslagen till ändringar kommer från 3:12-utredningen. Första stycket innehåller en huvudregel som anger att värderingen av skulder får göras till det högsta värde som godtas enligt god redovisningssed. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.3.) Andra stycket motsvarar nuvarande 23 § C. tredje stycket andra meningen och reglerar värderingen av andra latenta skatteskulder än sådana som räknas upp i 24 a § sjunde stycket. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.17.) Tredje stycket innehåller en ny regel om värdering av pensions- utfästelser. Bestämmelsen som anknyter till 3 § tryggandelagen innebär att värderingen skall göras enligt försäkringstekniska grun- der. I fjärde stycket, som behandlar värderingen av kapitalskulder, hänvisas till bestämmelsen om värdering av fordringar, räntor m.m. som finns i 23 a och 23 b §§. Bestämmelsen motsvarar nuvarande bestämmelse i 5 § andra stycket GSFL som skall tillämpas p.g.a. hänvisningen i punkt 2 fjärde stycket av anvisningarna till 3 och 4 §§ GSFL. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.16.) Bestämmelserna i femte och sjätte styckena motsvarar delvis nuva- rande bestämmelser i 5 § tredje stycket GSFL. ändringar har gjorts på grund av att anknytning skall göras till IL i stället för till KL. (Se SOU 2002:52 del 2 avsnitt 4.16.) Paragrafen är ny och motsvarar den nuvarande lättnadsregeln i punkt 2 femte stycket av anvisningarna till 3 och 4 §§ GSFL. Förslaget kommer från 3:12-utredningen. Vi föreslår att näringstillgångar skall befrias från arvsskatt. Eftersom värderings- reglerna i 24 och 24 a–b §§ enligt 3:12-utredningens förslag även skall tillämpas på rörelsefrämmande tillgångar anger vi i denna paragraf att värdet på sådana tillgångar som ingår i rörelsen får sättas ned till noll vid arvsskatten beräkning. 25 och 25 a §§ Förslagen till ändringar kommer från 3:12-utredningen. De nuva- rande 24 och 25 §§ har bytt beteckning till 25 och 25 a §§. Enligt denna paragraf har regeringen möjlighet att på ansökan sätta ned skatten för egendom som fallit i värde efter tidpunkten för skattskyldighetens inträde. Bestämmelsen tillämpas ytterst restrik- tivt. Vi föreslår att bestämmelsen skall ändras så att nedsättning endast får ske för aktier och liknande värdepapper som är föremål för marknadsnotering. Nedsättning skall få ske i de fall det sammanlagda värdet på boets aktier och andra marknadsnoterade värdehandlingar har sjunkit eller mer av det note- rade värdet på dödsdagen och värdenedgången uppgår till av det noterade värdet. Nedsättning skall endast få ske i fråga om arvsskatt. Jämförelsetidpunkten sätts till dagen för beslut om fastställandet av arvsskatten. Om boet har sålt hela eller delar av innehavet skall det noterade värdet på akti- erna på försäljningsdagen i stället jämföras med värdet på aktierna för skattskyldighetens inträde. Den skattskyldige, testamentsexekutorn eller boutrednings- mannen bör ha skälig tid på sig att ge in ansökan om nedsättning av skatten. Eftersom beslut om fastställande av skatt inte omfattas av något delgivningsförfarande föreslår vi i andra stycket att ansökan om nedsättning av skatt får göras senast efter Skatte- verkets beslut. I en ny andra mening anges att till en ansökan om nedsättning av skatt skall bifogas ett intyg enligt 26 §, dvs. ett intyg om egendomens värdering av bank, mäklare eller annan sakkunnig. Enligt den nuvarande bestämmelsen får ansökan om nedsättning av skatt även göras i fråga om värdefall på fast egendom. Vi föreslår att en sådan ansökan i stället får göras inom ramen för den all- männa dispensbestämmelsen i 58 a §. I paragrafen görs en indelning i olika skatteklasser. Ändringarna i första styckets första mening är en konsekvens av att vi föreslår att föräldrar skall omfattas av samma grundavdrag som de arvingar som omfattas av skatteklass I och av att vi i sista stycket före- slår en proportionell beskattning på . Indelningen i skatteklasser kan därför tas bort. Den tredje meningen om arvs- skattefrihet för makar och sambor har flyttats till en ny 3 a §. Ändringarna i andra stycket är också en konsekvens av att vi inför en proportionell beskattning och att det även fortsättningsvis kommer att finnas ett särskilt grundavdrag för andra arvingar än de som räknas upp i första stycket. I tredje och fjärde styckena görs vissa språkliga ändringar. De nuvarande femte och sjätte styckena anger vilka som tillhör skatteklass II och III. Eftersom skatteklasserna tas bort upphävs dessa stycken. Det nya femte stycket motsvarar det nuvarande sjunde stycket. Ändringarna där är en konsekvens av de ändringar som görs i andra och tredje styckena. Det nya sjätte stycket motsvarar det nuvarande åttonde stycket och ändringen är en konsekvens av de förändringar vi gör i första och tredje styckena. I det nuvarande sista stycket anges i en tabell hur skatten skall beräknas efter det att grundavdraget dragits från . I det nya sista stycket ersätts denna tabell med en regel om att den skatteplik- tiga skall beskattas med en skattesats på . I paragrafen anges när efterbeskattning skall ske. I första stycket f anges att efterbeskattning skall ske om kunskap vunnits om för- hållande som föranleder sammanläggning med tidigare förvärv enligt 19 § förvärv. Denna bestämmelse tas bort som en konse- kvens av att bestämmelserna i 19 § 1–4 mom. om sammanläggning upphävs. I paragrafens tredje stycke införs en ny bestämmelse som innebär att ett arvsavstående som inte skall arvsbeskattas enligt bestämmel- serna i 11 § 1 mom. andra stycket och 12 § första stycket skall gåvobeskattas. Det blir exempelvis fallet om ett arvsavstående görs efter det att har fattat beslut om fastställande av skat- ten. Det blir också fallet om ett arvsavstående har gjorts före det att har fattat beslut om fastställandet av skatten men avståendet inte har åberopats i arvskatteärendet. Detta gäller dock inte om avståendet avser egendom som förgående innehavare inne- haft med fri förfoganderätt. I sådant fall är avståendet fortfarande att beteckna som ett arvsrättsligt avstående och skall arvsbeskattas. Se vidare avsnitt 8.4. Upphävandet av 38 § Paragrafen anger vilka organisationer som enbart är befriade från gåvoskatt. Vi föreslår att dessa organisation även skall befrias från arvsskatt. Bestämmelsen om de arvs- och gåvoskattebefriade orga- nisationerna finns i 3 §. Denna paragraf kan därför tas bort. I punkten c finns en bestämmelse som innebär att det som en make eller sambo vid en bodelning får utöver det som maken eller sambon har rätt till enligt lag skall beskattas som gåva. Vi föreslår att makar och sambor skall befrias från gåvoskatt och en ny bestämmelse om detta har tagits in i en ny 3 a §. Punkten c kan därför tas bort. Punkten d blir därmed en ny punkt c. I denna punkt anges att grundavdraget för gåvor uppgår till . Ändringen i punkten c är en konsekvens av att vi föreslår att detta grundavdrag skall höjas till . Upphävandet av 40 §, 41 § 1 mom. och 2 mom. Vi föreslår att beskattning skall ske med en proportionell skatte- sats. Därmed kan reglerna om sammanläggning tas bort. Upp- hävandet av paragraferna är en konsekvens av detta förslag. Andra stycket i paragrafen tas bort. Ändringen är en konsekvens av att vi föreslår att reglerna om sammanläggning i 19 § 1-4 mom. tas bort. I första stycket anges vilka paragrafer som är tillämpliga vid gåvobe- skattningen. Vi föreslår att bestämmelsen i 27 § om nedsättning av skatt vid kursfall endast skall tillämpas i fråga om gåvoskatt varför hänvisningen till den paragrafen tas bort. Även de andra ändring- arna är konsekvensändringar.