sou · GSB371d4 · 2005-01-01 00:00:00 — När det gäller 2 av dessa är han bekant med flickornas familjer. Det har varit mycket spring av barn hos gärningsmannen och han har varit barnvakt ett flertal gånger. Han har gett en målsägande presenter, andra har fått sprit och pengar, en av dem har fotograferats. I ett annat fall har gärningsmannen genom att bli en vän till mamman kommit att fungera som en extrapappa till flickan. Flickan har tillbringat mycket tid hemma hos gärningsmannen. Övergreppen startade då flickan var och pågick . Ett av övergreppen har fotograferats. Övergreppen anmäls av målsägande först i vuxen ålder och mannen döms för grov våldtäkt och barnpornografibrott. I ytterligare ett fall har en gärningsman systema- tiskt förgripit sig på flera flickor, såväl barnbarn och barnbarnsbarn som kamrater till dessa. Mannen har haft ansvar för barnens vård . För en av flickorna startade övergreppen . Det finns dokumentation av övergrepp på samtliga flickor. Mannen är tidigare ostraffad. Det finns även personer som sexuellt utnyttjar barn inom familjen, det vill säga då gärningsmannen är barnets biologiska förälder eller styvförälder. Det är i dessa fall som det är svårast för barnet att värja sig. Det tar också ofta relativt innan brotten upptäcks, vilket gör att övergreppen hunnit bli sexuellt avancerade (, 2000). Ett antal av barnen har blivit utsatta för sexualbrottet inom familjen, det vill säga av en biologisk förälder eller styvförälder. I ett av dessa fall har en man dels begått mycket grova övergrepp mot sin dotter genom att bland annat våldta henne, dels begått övergrepp mot en styvdotter. Dessutom har han begått övergrepp såväl mot en bekants dotter som mot en kamrat till sin dotter. Övergrepp på samtliga barn har dokumenterats. En av de få kvinnor som förekommer som gärningsperson i materialet återfinns i denna kategori. Hon och hennes man har för- gripit sig på den gemensamma dottern bland annat genom att för- må dottern att medverka i en sexuell handling som också har filmats. Ett annat exempel är en man som begått övergrepp mot sin före detta styvdotter då hon var . Detta har skett då han varit barnvakt åt henne. Några av övergreppen har dokumenterats. Hans förklaring till övergreppen är att de handlar om missriktad kärlek. Ett annat fall med en styvfar är en man som efter att hans fru kommer till med sin dotter börjar förgripa sig sexuellt på dottern. En flicka som utsatts för grova sexuella övergrepp av sin pappa , har även utsatts för grova övergrepp av en bekant till pappan. Hon har drogats vid något av tillfällena. De 9 gärningsmännen i denna kategori har över lag begått grova sexualbrott mot sina döttrar eller styvdöttrar. För 5 av dem är på- följden rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning och för resterande 4 är påföljden fängelse i mellan 10 månader och . I ett av fallen har målsäganden själv berättat om övergreppen, på grund av oro för ett syskon, i ett annat är det som gjort polisanmälan. I ytterligare ett är det mamman i familjen som börjar fatta misstankar och frågar dottern om något hänt. Efter tvekan berättar dottern. Ett par flickor har förmåtts prostituera sig av sin pojkvän eller fäst- man. I ett fall framgår att gärningsmannen, som utövat mycket stark kontroll över flickan, grovt sexuellt utnyttjat henne, tagit bil- der av henne och fått henne att prostituera sig. Denna kategori är alltså en ny kategori som tillkommit och som visar att den snabba tekniska utveckling som skett och den ökande användningen av Internet har skapat förutsätt- ningar för nya kontaktsätt. Man kan se det som att schemat ovan kan uppdateras genom att lägga till denna speciella kategori. Med stor sannolikhet är detta också en relevant kategori när det gäller sexuella övergrepp mot barn generellt, det vill säga även då det inte funnits inslag av exploatering. Kategorin har såväl drag av den ovan beskrivna kategorin med obekanta som av kategorin med bekanta till barnet. Internet kan betraktas som en plats eller ett sammanhang där det finns många barn utan tillsyn, det vill säga där det är möjligt att söka kontakt med barn utan att andra vuxna uppmärksammar det. Efter den inledande kontakten kan gärningsmannen sedan utveckla en relation till barnet, till exempel genom att chatta , innan de träffas första gången. När det gäller 12 av målsägandena har gärningsmannen fått kon- takt med dem på Internet. Dessa fall är emellertid inte lika i alla andra avseenden. I några av dem har gärningsmannen och mål- säganden gjort en överenskommelse om sexuellt umgänge i utbyte mot ersättning till målsäganden. Det finns också exempel på då gärningsmannen byggt upp en relation och ett känslomässigt be- roende hos målsägandena, som han sedan utnyttjat då han träffat dem. Internetfallen beskrivs närmare i ett avsnitt nedan. I två mål som avser en gärningsman och två målsägande i vardera fallet har kontakten skett på telefon. Gärningsmännen och mål- sägandena är visserligen obekanta med varandra, men stämmer för övrigt dåligt in i kategorin med obekanta gärningsmän. Dessa två mål har stora likheter med varandra (och med ett par av internet- fallen ovan): en man och två flickor (15–) kommer per telefon överens om att träffas och ha sexuellt umgänge mot att flickorna får ersättning. I det ena fallet framkommer att båda flickorna har sålt sexuella tjänster på ett liknande sätt förut. Det framgår att det etablerats en kontakt med för åtminstone den ena av flickorna. Koppleri och människohandel med barn för sexuella ändamål Ett av målen är mycket omfattande och rör internationell organi- serad handel med kvinnor. De 4 gärningsmännen, varav en kvinna, fälldes för koppleri och grovt koppleri. I målet finns 4 målsägande, varav en flicka på . Hon fördes bort från sitt hemland, såldes och transporterades därefter till där hon tvingades till prostitution. Hon har även drogats och blivit sexuellt utnyttjad av en av gärningsmännen. Påföljderna för gärningsmännen bestämdes till fängelse för 2 av gärningsmännen och till 5 respektive för de 2 andra. I ett annat mål har flera kvinnor transporterats till för att arbeta som prostituerade. En av kvinnorna var då hon kom till . De 2 tilltalade, varav en kvinna, har främjat prosti- tution i stor skala och hänsynslöst utnyttjat kvinnor i sin koppleri- verksamhet. De har fällts för grovt koppleri till fängelse. Det finns även ett mål med 2 personer, en kvinna och man, som fällts för människohandel för sexuella ändamål, varav den ena även för koppleri och grovt koppleri. En målsägande är . Hon träffar en av gärningsmännen under sin semester i och förmås åka först till och sedan till för att prostituera sig. har hon varit fråntagen pass, pengar och mobiltelefon. Hon har enligt tingsrätten befunnit sig i en sårbar och utsatt situation med små möjligheter att kunna avbryta sin verksamhet. Den andra gärningsmannen har transporterat henne inom och även haft som uppgift att bevaka henne. I ytterligare ett kopplerifall som identifierats i materialet finns också flera målsägande. Åtalet har emellertid ogillats när det gäller en 14-årig målsägande och hennes äldre syster. Gärningsmannen misstänktes – och åtalades – för att ha ordnat med resa för dem och sedan tvingat dem att prostituera sig när de kommit till , men fälldes således inte för detta. Det kan dock nämnas att han fälldes för koppleri vad gäller 3 andra kvinnor. Fördelningen på olika typer av relationer Fördelningen på olika typer av relationer avser endast hur fördel- ningen ser ut bland de fall som kartläggningen omfattar och ska alltså inte tolkas som en fördelning bland faktiska fall. Den största kategorin som utgör , består av fall då gärningsmannen har en bekantskapsrelation med barnet (se tabell 2). Som beskrivits ovan är detta också en relativt heterogen kate- gori. Den näst största kategorin består av fall då gärningsmannen kommit i kontakt med barnet genom sin yrkesroll och omfattar av fallen. Vart tionde barn har utsatts av en obekant per- son. I tabellen redovisas också antalet gärningsmän inom respektive kategori. Tabell 2 Relationen mellan gärningsman och målsägande i fall som ett till fällande domar Genom yrkesroll/fritidsverksamhet Bekant, oklart hur Totalt sett är det således av barnen som utsatts för den sexuella exploateringen av en person som de är bekanta med på något sätt.15 I detta sammanhang är det dock viktigt att påpeka att det finns ett samband mellan anmälningsbenägenheten och vilken typ av relation det är mellan gärningsmannen och offret. Generellt är anmälningsbenägenheten lägre då gärningsmannen är en bekant person (, 1998). Detta innebär att det förmodli- gen är en ännu större majoritet som utsätts för sexualbrott av en bekant gärningsman när det gäller den faktiska brottsligheten. 15 Det vill säga då följande kategorier slås ihop: bekant till barnet, genom yrkesroll/fritids- verksamhet, bekant till familjen, inom familjen, pojkvän/fästman och bekant, oklart hur. Relationen mellan gärningsmannen och barnet i anmälningarna i materialet I anmälningarna (som inte lett till fällande dom) saknas ofta upp- gifter om relationen mellan gärningsmannen och offret, i mer än en tredjedel av fallen är det oklart hur relationen ser ut. För övrigt utgörs de två största kategorierna dels av en fjärdedel av fallen då gärningsmannen är bekant med barnet, dels av en femtedel av fallen med gärningsmän som är obekanta med offret. av barnen har utsatts för sexualbrott inom familjen. har fått kontakt med gärningsmannen på Internet. Strategier för att inte avslöjas Förutom strategier för kontakt har gärningsmän också strategier för att de inte ska avslöjas. Att gärningsmannen är en bekant per- son som även föräldrarna känner kan till exempel innebära ett hinder för att misstankar ska väckas: Genom att vara en betrodd person som till exempel arbetskamrat, dag- hemspersonal eller släkting, uppskattad och omtyckt av såväl vuxna som barn, var det ingen som fattade misstankar (och , 2003, s. 14). Det kan också nämnas att ett sätt är att gärningsmannen mani- pulerar barnet så att hon eller han känner sig delaktig i det som skett, exempelvis genom att tala om övergreppen som en gemen- sam hemlighet. Ett annat är då gärningsmannen hotar med själv- mord. Andra sätt som framgått är att gärningsmannen säger till barnet att ingen kommer att tro det om det berättar. Slutligen kan nämnas att ett par av barnen har utsatts för övergreppen med ögonen förbundna och på ett sådant sätt att det inte är uppenbart att de förstått vad de varit med om. Gärningsmannen försöker alltså i en del fall få barnet att känna sig delaktigt i det som skett, det handlar i många fall handlar om en person som barnet står i beroendeställning till och litar på och i en del fall är det en person som också barnets föräldrar har förtroende för. 3.2.3 Kontakt på Internet Inom ramen för ett EU-finansierat projekt om barns och ung- domars säkerhet på Internet16 har 2 undersökningar presen- terats. I den ena, en undersökning om barns användning av Internet (SAFT, 2003a), framgår bland annat att av de tillfrågade barnen hade träffat (minst) en person på riktigt, som de tidigare bara hade chattat med. Den andra undersökningen, av föräldrars kunskap om och attityder till sina barns internetanvändning (SAFT, 2003b), visar dock att det ibland finns ett glapp mellan vad barnen gör och vad föräldrarna känner till; av de tillfrågade föräldrarna svarade att deras barn träffat någon som de fått kontakt med på Internet, vilket alltså ska jämföras med den högre andel av barnen som uppger att de gjort detta.17 Mot bakgrund av detta kan det vara av särskilt intresse att stu- dera de fall då barnen och ungdomarna har fått kontakt med gärningsmannen via Internet. Detta har skett i fall som rör 12 av barnen. Samtliga av dem är flickor och de är . Fyra är minderåriga, det vill säga under . Dessa fall är inte enhetliga men har alltså kontaktsättet som den gemensamma näm- naren. Två av de minderåriga flickorna har utsatts för grovt sexuellt ut- nyttjande av samme man, vid olika tillfällen. Mannen, som är lärare, har via chattandet manipulerat flickorna och skapat ett känslo- mässigt beroende. När han sedan bestämt träff med dem har han utnyttjat dem sexuellt och även bundit och fotograferat dem. De två andra minderåriga flickorna har också utsatts för sexuellt ut- nyttjande, varav en för grovt brott, av en man som enligt domen är personlighetsmässigt avvikande och dokumenterat psykiskt störd och som ägnar mycket tid åt att chatta med flickor och vuxna kvinnor. Fem av de övriga flickorna förekommer i ett mål som rör inspel- ning av porrfilm. Gärningsmannen har på Internet frågat efter flickor som varit intresserade av att delta i erotiska och pornogra- fiska filmer mot ersättning och på så sätt fått kontakt med dessa 5 flickor som är i 16–17-årsåldern. De har träffats på hotell där in- spelningen sedan skett. Gärningsmannen har fällts för sexuellt ofredande. Han är tidigare lagförd för sexualbrott mot barn. 16I detta så kallade SAFT-projekt (Safety Awareness, Facts and Tools) medverkar fem län- der. 17Observera att det inte är ett urval av familjer där både barnen och föräldrarna svarar utan två olika urval oberoende av varandra, ett urval av barn samt ett av föräldrar. I ett par fall har flickorna kommit överens med mannen de chattat med om att ha sexuellt umgänge, mot ersättning i pengar i ett fall och mot att få alkohol i det andra. I det senare fallet möts flickan och gärningsmannen , har samlag och flickan får sedan sprit i utbyte mot det sexuella umgänget. I ytterligare ett fall har en flicka chattat med en man som uppger sig vara tonåring. När hans verkliga ålder avslöjas träffas de dock ändå och inleder en relation. Det framgår också att han blir mycket kontrollerande och svartsjuk, vilket har samband med att han också gör sig skyldig till och fälls för olaga hot och hemfridsbrott. I de anmälda fallen framgår att 10 av barnen fått kontakt med den misstänkta personen på Internet, detta motsvarar av barnen. Det bör dock påminnas om att på grund av det relativt stora interna bortfallet i anmälningarna bör detta betraktas som en minimiandel. 3.2.4Flickors respektive pojkars utsatthet för sexuell exploatering Som tidigare nämnts är av målsägandena i de kartlagda domarna flickor och pojkar. Genomsnittsåldern är för såväl flickor som pojkar men åldersspridningen och ålders- fördelningen ser något olika ut. Flickorna är i åldern 2–och pojkarna . av pojkarna är minderåriga, jämfört med två tredjedelar av flickorna. Det finns några relativt stora skillnader mellan flickorna och pojkarna med avseende på relationen till gärningsmannen. Gene- rellt finns en större spridning när det gäller relationerna mellan gärningsmannen och målsäganden bland flickorna. Medan av pojkarna utsatts för övergrepp av en person som fått kontakt med dem genom sin yrkesroll är motsvarande andel bland flickorna (se tabell 3). En annan större skillnad är att av flickorna har blivit utsatta för den sexuella exploateringen inom familjen, vilket inte någon av pojkarna har. Ingen av pojkarna har fått kontakt med gärnings- mannen på Internet eller per telefon, vilket av flickorna fått. SOU 2004:71 Bilaga 2 Tabell 3 Relationen mellan offret och gärningsmannen bland flickor respektive pojkar Genom yrkesroll/fritidsverksamhet Bekant, oklart hur När det gäller typen av exploatering finns också skillnader. Flickor tycks i högre grad ha utsatts för övergrepp som har dokumenterats. När det gäller gärningsmännens ålder framgår också vissa tydliga skillnader. Mer än en fjärdedel av pojkarna har utsatts av en gär- ningsman som är , jämfört av flickorna. Över en femtedel av flickorna har utsatts av gärningsmän som är eller äldre, i jämförelse av pojkarna. 3.2.5 Gärningsmännens totala brottsbelastning Totalt har av gärningsmännen lagförts mer än 1 gång, det vill säga minst vid ett ytterligare tillfälle utöver den aktuella lagföringen som kartläggningen avser.19 Tretton procent har lag- förts 10 gånger eller fler. Detta är en betydligt högre brottsbelast- ning än i befolkningen generellt där motsvarande andelar bland 18På grund av avrundning utan decimaler uppgår procentsumman till då kategorierna räknas samman. 19En lagföring kan omfatta flera brott och kan avse ett domslut, ett strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse. lagförda personer var (BRÅ, 2000).20 Drygt en fjärdedel av gärningsmännen har lagförts för våldsbrott. En femtedel av gärningsmännen har även vid minst ett ytterligare tillfälle lagförts för sexualbrott mot barn (utöver för det aktuella brottet som ingår i kartläggningen), det vill säga att de har återfallit i sexualbrottslighet mot barn. Det bör emellertid påpekas att det rör sig om minst denna andel av gärningsmännen, eftersom de sexualbrott där det inte gått att utläsa om brottet riktats mot ett barn eller en vuxen inte räknats med och att det inte funnits tillgång till uppgifter om lagföringar . Det kan även noteras att det inte finns uppgifter om huruvida gärningsmannen anmälts vid andra tillfällen, men inte fällts, för sexualbrott mot barn. I antal handlar det om tretton gärningsmän, varav fyra av dem lagförts för sexualbrott mot barn mer än en 1 gång tidigare (närmare bestämt 1, 2, 3 respektive 4 gånger tidigare). Det finns, som tidigare nämnts, anledning att studera barnporno- grafibrotten ur ett vidare perspektiv än att enbart studera de brott då någon skildrat barn i pornografisk bild. Genom innehav, överlåtelse och spridning av barnpornografi, det vill säga olika former av barnpornografibrott, upprätthålls och ökar efterfrågan på barnpornografi, vilket i sin tur kan utgöra en bidra- gande faktor till att fler sexuella övergrepp mot barn dokumen- teras, till att fler sexuella övergrepp begås och till att fler barn skildras i pornografisk bild av annat slag. Gärningsmännen i dessa fall kan betraktas som indirekta förövare, så kallade Internet offen- ders som begår hands off-övergrepp (Quayle, 2003). Alla personer som fälls för någon typ av hantering av barnporno- grafi begår inte sexuella övergrepp mot barn, men vissa gör det. Uppgifter om hur stor andel som gör det varierar mellan olika undersökningar. (Quayle, 2003). Det finns också en diskussion om sambandet mellan barnporno- grafi och (eventuella) sexuella övergrepp mot barn bland pedofiler. I litteraturen urskiljs fyra hypoteser beträffande vilken roll porno- grafin spelar (, 2000:41), nämligen när det gäller: 20 Det vill säga bland män, vilket är rimligt att jämföra med eftersom alla utom en av de fällda personerna i föreliggande kartläggning är män. utvecklingen av den avvikande sexuella läggningen (den sexuella motivationen) sänkning av den sexuella impulskontrollen hos den avvikande som substitut för en sexuell kontakt med ett barn som medel att bryta barnets motstånd i försöket att förföra barnet Vad som kan påpekas är att kopplingen mellan barnpornografi och sexuella övergrepp mot barn i vissa fall i det kartlagda materialet är mycket direkt: då en gärningsman som begår ett sexuellt övergrepp mot ett barn också dokumenterar övergreppet. I detta sammanhang kan nämnas att den tekniska utvecklingen skapar nya förutsätt- ningar för denna typ av brott, till exempel kan övergrepp som fil- mas spridas till andra som de begås. Det finns också mer indirekta kopplingar, det vill säga gärnings- män som dels gör sig skyldiga till barnpornografibrott (som innehav, överlåtelse och spridning), dels begår övergrepp, men som inte dokumenterar sina egna övergrepp och det alltså inte finns någon direkt koppling mellan de två handlingarna. Det är inte möjligt att utifrån det kartlagda materialet att dra slutsatser om sambandet mellan barnpornografibrottet och de sexuella övergrep- pen som har med orsak och verkan att göra. Beträffande den fjärde hypotesen ovan – att pedofiler använder barnpornografi som ett sätt att bryta barnets motstånd – kan det nämnas att det i materialet förekommer fall där gärningsmannen visat barnpornografiska bilder för barnen. Det finns också gär- ningsmän som tillsammans med pojkar tittat på porrfilm som inte haft barnpornografisk karaktär. Ett mycket speciellt drag i denna typ av brottslighet bör också nämnas; att kränkningen av barnet inte upphör i och med att brot- tet upptäcks, förövaren fälls och offret identifieras – det vill säga i de fall detta sker. De bilder och/eller filmer som finns på Internet fortsätter att vara tillgängliga för ett oräkneligt antal personer och för oöverskådlig tid. Innan kartläggningens resultat redovisas nedan görs en mycket kortfattad genomgång av kriminalstatistiken över barnpornografi- brott som en introduktion. –2002 har de polisanmälda barnpornografibrotten ökat, från 239 anmälda brott till 374 anmälda brott och 396 anmälda brott . (är då barn- pornografibrott särredovisas i kriminalstatistiken över anmälda brott.) Det går inte att dra några slutsatser om vad denna ökning står för enbart utifrån statistiken. Det är dock inte förvånande med en sådan utveckling eftersom det är ett vanligt mönster när det gäller nya brottskoder som införs – att det tar ett tag innan polisen regel- mässigt börjar använda dem. Enligt den preliminära statistiken 2003 har 245 brott anmälts, vilket emellertid innebär en minskning i jämförelse med mot- svarande period . Beträffande den regionala fördelningen av anmälda brott (se tabell 3 i tabellbilagan) bör det påpekas att den är relativt svår- tolkad, dels på grund av relativt låga tal, dels på grund av faktorer som exempelvis skillnader i anmälningsbenägenhet (som kan ha att göra med uppmärksamheten på denna typ av brott) och rutiner i polisarbetet. Andelen brott rubricerade som barnpornografibrott som lett till åtal, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse (det vill säga då en gärningsman bundits till brottet och erkänt det)21 har uppgått till tolv, fjorton respektive nitton procent –2002. Dessa förhållandevis låga andelar kan delvis förklaras av den stora andel brott som kan betecknas som tips till polisen (se nedan). Antalet personer som lagförts har varit 54, 75 respektive 88 personer –2002. För de som lagfördes för barn- pornografibrott som huvudbrott var de två vanligaste huvud- påföljderna villkorlig dom och strafföreläggande. var de vanligaste huvudpåföljderna strafföreläggande och villkorlig dom och böter och strafföreläggande. När det gäller kartläggningen av barnpornografibrotten är denna en totalundersökning både i fråga om domar –2002 (samt ) och anmälningar –2002. 21 Den så kallade personuppklaringsprocenten. 3.3.2.1 Tipsbrott bland anmälningarna Av de drygt 950 brottsanmälningarna rörande barnpornografibrott som begärts in är det nära hälften, , som avser vad som kan betecknas som tips till polisen av personer som hittat/stött på barnpornografi. I dessa fall är det helt okänt vem gärningsmannen kan vara. Ovan nämnda fall handlar i princip uteslutande om internet- relaterad barnpornografi. Det vanligaste är att anmälaren har träffat på barnpornografi på Internet, till exempel genom länkar på hem- sidor eller reklam antingen då han eller hon har surfat eller via e- post. uppgick andelen brott som utgjordes av tips till och åren 2001–2002 till respektive år. Vanliga nedläggningsbeslut när det gäller just dessa brott är bland annat att spaningsuppslag saknas, att det inte finns några spanings- resultat och att brottet uppenbart inte går att utreda. Även om dessa anmälningar alltså inte ger några uppgifter om varken gärningsmän eller offer så ger kunskapen om andelen tips- brott i alla fall något bättre möjligheter att tolka kriminalstatistiken över anmälda barnpornografibrott. I det följande kommer tyngdpunkten, liksom i det tidigare resul- tatavsnittet, ligga på uppgifter ur de fällande domarna (180 domar). I fall med uppgifter ur anmälningar är dessa baserade på knappt 500 anmälningar.22 De fällda gärningsmännen är och ålderssprid- ningen är från 16 till . Samtliga 180 personer är män. I anmälningarna är åldersspridningen större; från 12 år23 till .