sou · GSB3136d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Olika system för tillsyn bör emellertid studeras såsom prisjämförelser, pristaks- och indexreglering samt inrättande av fjärrvärmekonsu- mentråd. Riktmärkesjämförelser av priserna för värmedistribution kan vara en sådan modell. För fjärrvärmen som är lokal till sin karaktär bör de lokala skillnaderna kunna tillgodoses genom en inriktning som bygger på prisjämförelser. Erfarenheterna från tillsynen av elnätsföretag bör även tillvaratas. I finns det ett 30-tal energiföretag som driver såväl elnäts- som fjärrvärme- verksamhet, vilka tillsammans svarar för huvuddelen av el- och fjärrvärmeförsäljningen i landet. Detta medför att det kan finnas samordningsfördelar med likvärdiga regelverk för el- och värme- distribution. Konkurrenslagstiftningens roll att stävja oskälig fjärrvärmeprissättning bör även belysas. Utredaren skall också överväga om ett eventuellt regelverk bör omfatta även fjärrkyla- marknaden och fjärrånga. Utredaren skall även studera behovet av och förutsättningarna för att inrätta en instans för klagomål mot priser och leverans- villkor för konsumenterna på fjärrvärmemarknaden samt införande av en förhandlingsordning vad gäller prissättningen av fjärrvärme, och i sådana fall lämna förslag på lämpliga åtgärder. Utredaren skall vidare analysera hur en ökad pristransparens på värmemarknaden skapar förutsättningar för konsumenten att bättre utvärdera sin situation. Utredaren skall i detta sammanhang beakta det arbete bedriver för att följa utvecklingen på värme- marknaden. Utredaren skall om så bedöms lämpligt lämna förslag om, i det fall att ett system för pristillsyn föreslås, att medge undantag från lokaliseringsprincipen vad gäller fjärrvärmeverksam- het i geografisk närhet till företagets fjärrvärmeverksamhet inom kommunen. För att åstadkomma ökad konkurrens på värmemarknaderna skall utredaren analysera möjligheterna att åstadkomma ökad konkur- rens vad gäller utbudet. Ett sådant sätt som skall analyseras är möjligheterna för spillvärmeleverantörer att sälja värme direkt till konsumenten genom att få tillträde till nätet för själva distributionen, s.k. tredjepartstillträde. Utredaren skall i det sam- manhanget analysera effekterna av att fjärrvärmenäten integreras mellan närbelägna tätorter i fråga om möjligheterna att utnyttja spillvärmen och/eller öka värmeunderlaget för kostnadseffektiv kraftvärmeproduktion. I detta sammanhang skall en analys också göras av om den kommunala lokaliseringsprincipen innebär en begränsning för en sådan utveckling. Utredaren skall undersöka de rättsliga förutsättningarna för ett tredjepartstillträde samt hur villkoren och administrationen för sådant tillträde till distributionen av hetvatten kan utformas. Utredaren skall vidare undersöka i vilken mån andra regelverk kan behöva ändras för att underlätta tredjepartstillträde. Utredaren skall därvid särskilt beakta behovet av ett enkelt regelverk som underlättar för nya aktörer. Vidare skall de samhälls- och före- tagsekonomiska konsekvenserna samt miljökonsekvenserna av tredjepartstillträde analyseras. Utredaren skall även bedöma de tekniska begränsningar för tredjepartstillträde som följer av fjärrvärmenätens tekniska utformning. Då den nuvarande beskatt- ningen av värmeproduktion beror på om den produceras inom industri, fjärrvärmeverk eller kraftvärmeverk skall energiskatte- systemets utformning också uppmärksammas vid analysen. Arbetet med ett program för långsiktiga avtal för en konkurrenskraftig energiintensiv industri skall även beaktas. Vidare skall arbetet inom EU med relevanta direktivförslag, såsom kommissionens förslag till direktiv om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi (KOM(2002) 415 slutlig), uppmärksammas och hänsyn tas till eventuella EG- rättsliga krav. Om utredaren finner att tredjepartstillträde bör genomföras skall ett förslag till regelverk om detta läggas fram. Utredaren skall i detta fall också föreslå nödvändiga ändringar i andra regelverk som kan behöva ändras för att underlätta tredje- partstillträde. Utredaren skall också undersöka om ytterligare åtgärder utöver tredjepartstillträde bör vidtas som kan bidra till att öka konkurrensen på värmemarknaderna, och i sådant fall lämna förslag till sådana. Åtskillnad mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet i el- och fjärrvärmeföretag Utredaren skall studera och överväga behovet av bestämmelser som reglerar åtskillnaden mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet på elmarknaden och fjärrvärmeverksamhet. Eftersom fjärrvärmeföretag ofta drivs inom integrerade energikoncerner där även såväl elhandel som elproduktion och nätverksamhet ingår, utgör korssubventionering mellan konkurrensutsatt och monopol- skyddad verksamhet en risk. I vissa fall drivs fjärrvärmeföretagen även i samma juridiska person som elproduktion och elhandel. I syfte att undvika korssubventionering och prisdiskriminering skall utredaren överväga behovet av skärpta regler och tillsyn av särredo- visning av fjärrvärmeverksamhet. Kongruensen mellan kraven på åtskillnad mellan å ena sidan elnätsverksamhet och elhandel och elproduktion och å andra sidan fjärvärmeverksamhet och elhandel och elproduktion skall beaktas. Vidare skall behovet av särskilda regler för kraftvärmeföretag analyseras. Arbetets genomförande, tidsplan m.m. Utredaren skall samråda med utredningen om en översyn av va- lagstiftningen (dir. 2002:46). Om utredaren föreslår åtgärder som kräver finansiering skall förslag till sådan lämnas. Utredaren skall även göra en bedömning av vilken miljöpåverkan som förslagen får om de genomförs. Utredaren skall, när det gäller redovisning av förslagets konsekven- ser för små företag, samråda med för regel- granskning. Uppdraget skall delredovisas och vara avslutat . Utredaren skall i delredovisningen genomföra den kompletterande analys som tillkännagivit avseende åtskillnad mellan elverksamhet och fjärrvärmeverksamhet (bet. 2001/02:NU9, rskr. 2001/02:180). Tilläggsdirektiv till utredningen om fjärrvärme på värmemarknaden (N2003:03) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för delredovisning av uppdraget Regeringen beslutar om förlängd tid för att delredovisa uppdraget. Uppdraget skall delredovisas . Utredaren skall om det bedöms lämpligt föreslå regler för hur för- bikoppling av värmemätare i fjärrvärmesystem kan beivras. Denna del av uppdraget skall redovisas . Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se över fjärrvärmens konkurrens-situation på värme- marknaderna (dir. 2002:160). Utredningen skall enligt direktiven delredovisa uppdraget och slutredovisa uppdraget . Regeringen beslutade vidare att en utredning Fortsatt utveckling av el- och naturgasmarknaderna (dir. 2003:22) skulle tillsättas med uppdrag att göra en kompletterande analys av frågan om skärpning av kravet på åtskillnad mellan elnätsverksamhet och konkurrensutsatt verk- samhet. Utredaren skall i denna fråga samråda med utredningen på värmemarknaden (N2003:03). är det angeläget att denna del i uppdraget redovisas koordinerat mellan de båda utredningarna. har i en skrivelse till Näringsdepar- tementet begärt komplettering av gällande lagstiftning för att kunna beivra förbikoppling av värmemätare. Föreningen hänvisar dels till en dom i tingsrätt där tingsrätten ogillade ett åtal för egenmäktigt förfarande avseende en förbikoppling av värmemätare, dels till att det är straffbart att förbikoppla motsvarande mätut- rustning såsom vattenmätare och gasmätare liksom att olovligen avleda elektrisk kraft. Eftersom fjärrvärmen blivit en allt vanligare uppvärmningsform till följd av en kraftig utbyggnad under och utbyggnaden i större utsträckning sker i småhus-bebyggelsen har antalet mätpunkter i fjärrvärme- systemen ökat betydligt. Det är därför angeläget att närmare utreda behovet av och sättet att kriminalisera förbikoppling av värme- mätare i fjärrvärmesystem. Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för delredovisning av uppdraget Regeringen beslutar om förlängd tid för att delredovisa uppdraget. Uppdraget skall delredovisas . Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se över fjärrvärmens konkurrenssituation på värme- marknaderna (dir. 2002:160). Utredaren skall enligt tilläggsdirektiv (2003:77) delredovisa uppdraget när det gäller den kompletterande analys som tillkännagivit avseende åtskillnad mellan elverksamhet och fjärrvärmeverksamhet (bet. 2001/02:NU9, rskr. 2001/02:180) . (N2003:03) skall samråda med utred- ningen om fortsatt utveckling av el- och naturgasmarknaderna (N2003:04) i frågan om åtskillnaden mellan elverksamhet och fjärrvärmeverksamhet. Utredningen om fortsatt utveckling av el- och naturgasmarknaderna har i en skrivelse begärt förlängd tid för att delredovisa uppdraget till . Skälet är främst att Europeiska kommissionen har kallat medlemsstaterna till möten om tolkningen av el- och naturgasmarknadsdirektiven som antogs . Mötena äger rum respektive . Det är angeläget att utredningen om fortsatt utveckling av el- och naturgasmarknaderna ges möjlighet att beakta vad som framkommer i samband med dessa möten. utredningens tid för att delredovisa uppdraget bör därför utsträckas till . (N 2003:03) Beslut vid regeringssammanträde . Utredaren skall lämna förslag till hur och rådets direktiv /8/EG om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv /42/EEG skall genomföras i . Tilläggsuppdraget skall redovisas . Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se över fjärrvärmens konkurrenssituation på värme- marknaderna (dir. 2002:160). Utredaren skall enligt tidigare tilläggsdirektiv (dir. 2003:102) redovisa uppdraget . och rådets direktiv /8/EG av den 11 febru- ari 2004 om främjande av kraftvärme Europeiska kommissionen lämnade ett förslag till Euro- paparlamentets och rådets direktiv om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre markna- den för energi och om ändring av direktiv /42/EEG. Direktivet antogs slutligt av rådet och och trädde i kraft (EUT nr L 52, 21.2.2004, s. 60, Celex 32004L0008). Direktivet skall vara genomfört i medlems- staterna . EG-direktivet 2004/8/EG syftar till att främja en effektivare användning av primärenergi och att genom en ökad användning av kraftvärme minska överföringsförluster och utsläpp, framför allt av växthusgaser. En effektivare energianvändning genom kraftvärme kan även bidra till en förbättrad försörjningstrygghet avseende energi inom den Europeiska unionen. Kraftvärme och kraftvärmen i Kraftvärme innebär samtidig produktion av el och värme samt i en del fall även av processånga. Kraftvärme är både energi- och miljö- mässigt effektivt oavsett vilket bränsle som används och kan där- med på ett verkningsfullt sätt bidra till minskad miljöpåverkan. I finns väl utbyggda fjärrvärmenät, vilka medger en förhållandevis stor potential för kraftvärme. Den fortsatta expansionen av fjärrvärmenäten skapar ytterligare potential för ökad kraftvärmeproduktion. uppgick elproduktionen i landets kraftvärmeverk till av samlade elproduktion, vilket är en betydligt lägre andel än i flera av våra grannländer. genomfördes förändringar i energibeskattningen av kraftvärmen som syftar till att öka elproduktionen i de befintliga kraftvärmeverken och till att förbättra förutsättningarna för investeringar i ny kraftvärme. har enligt regleringsbrevet i uppdrag att redovisa utvecklingen på kraftvärmeområdet i syfte att följa upp de samlade effekterna på kraftvärmen av de nya reglerna för energibeskattning och introduktionen av elcertifikatssystemet. Uppdraget skall redovisas . Genomförande av och rådets direktiv /8/EG av om främjande av kraftvärme i Utredaren skall lämna förslag till hur och rådets direktiv /8/EG om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv /42/EEG skall genomföras i . I uppdraget ingår att lämna förslag till de författningsänd- ringar som krävs för att genomföra artikel 5 i EG-direktivet (2004/8/EG) om ursprungsgaranti för el från högeffektiv kraft- värme. En utgångspunkt bör vara utformningen av lagen (2003:437) om ursprungsgarantier avseende förnybar el. Utredaren skall även analysera den svenska potentialen för hög- effektiv kraftvärme enligt vad som föreskrivs i artikel 6 i EG-direk- tivet (2004/8/EG). I denna analys skall utredaren särskilt beakta effekterna av den förändrade energibeskattningen avseende kraft- värme som trädde i kraft , införandet av elcertifi- katssystemet , systemet för handel med utsläpps- rätter som avses träda i kraft samt den ekono- miska potentialen för ytterligare expansion av fjärrvärmenäten. Så långt möjligt skall potentialen för och eventuella behov av regelför- ändringar relateras till mikrokraftvärme och mekanisk direktdrift enligt direktivets artikel 3 a belysas. Utredaren skall vidare lämna förslag om tillämpning av Bilaga III a i fråga om särskilda kriterier för att småskalig kraftvärme och mik- rokraftvärme skall betraktas som högeffektiv. Vidare skall utredaren utvärdera nuvarande lagstiftning och regel- verk om tillståndsförfaranden enligt artikel 9 i EG- direktivet (2004/8/EG). Vid utvärderingen skall arbetet inom (M 1999:03) och (M 2002:05) samt motsvarande utvärdering enligt EG-direktivet 2001/77/EG om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (EUT nr L 283, 27.10.2001, s. 33 - 40, Celex 32001L0077) uppmärksammas. Utredaren skall analysera eventu- ella fördelar och nackdelar med att tillämpa någon form av alterna- tiva kriterier för vad som kan redovisas som kraftvärme enligt arti- kel 12 i EG-direktivet (2004/8/EG). I detta sammanhang skall utredaren särkilt belysa den ökade komplexitet som följer för det fall att ursprungsgarantier eller statistik skulle baseras på andra kriterier och definitioner än dem som gäller vid energibeskattning av kraftvärme. Utredaren skall väga nyttan med alternativa kriterier mot nackdelarna med ökad komplexitet. Arbetets genomförande, tidsplan m.m. Utredaren skall samråda med (M 2002:05), Utredningen om fortsatt utveckling av el- och naturgasmarkna- derna (N 2003:04) och . I den del av upp- draget som rör förslag till de författningsändringar som krävs för att genomföra vad som föreskrivs i artikel 5 i EG-direktivet om ursprungsgaranti för el från högeffektiv kraftvärme skall utredaren samråda med . Vidare skall utredaren beakta arbetet i den föreskrivande kommitté som skall inrättas enligt artikel 14 i EG-direktivet (2004/8/EG) och genomförande- arbetet i övriga medlemsstater. Utredaren skall, när det gäller redo- visning av förslagets konsekvenser för små företag, samråda med . Om utredaren föreslår åtgärder som kräver finansiering skall förslag till sådan lämnas. Det nu aktuella tilläggsuppdraget skall redovisas och övriga delar av uppdraget, i enlighet med vad som bestämts tidigare, . (N 2003:03) Beslut vid regeringssammanträde . Förlängd tid för huvuduppdraget Regeringen beslutar om förlängd tid för huvuduppdraget. Huvuduppdraget skall redovisas . Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se över fjärrvärmens konkurrenssituation på värme- marknaderna (dir. 2002:160). Utredaren skall enligt tilläggsdirektiv (dir. 2003:102) redovisa denna del av uppdraget senast den 30 sep- tember 2004. beslutade regeringen om ytterligare ett tilläggsuppdrag (dir. 2004:58). Enligt tilläggsuppdraget skall utredaren lämna förslag till hur och rådets direktiv /8/EG om främjande av kraftvärme på den inre mark- naden för energi och om ändring av direktiv /42/EEG skall genomföras i . Detta tilläggsuppdrag skall redovisas . Utredaren har i en skrivelse begärt förlängd tid med att redovisa huvuduppdraget. Utredaren anger att utredningsuppdraget har vid- gats genom de tilläggsuppdrag som har givits vilka medför vidgade frågeställningar och behov av ytterligare samråd med andra utred- ningar. Utredaren skall bl.a. samråda med El- och gasmarknadsut- redningen (N2003:04) i frågan om att utvärdera behovet av konces- sionsplikt för rörledningar som utnyttjas för transport av fjärr- värme. El- och gasmarknadsutredningen har beviljats förlängd redovisningstid bl.a. när det gäller frågan om att utreda behovet av koncessionsplikt för distributionsledningar för naturgas till (dir. 2004:104). Då enligt ett av sina tilläggsuppdrag skall redovisa förhållandena avseende koncessionsplikt för andra kon- kurrerande ledningsbundna energiformer, såsom el och naturgas, och vilken eventuell påverkan olika koncessionsregler för dessa energiformer kan ha på konkurrenssituationen dem emellan, finns skäl att samordna redovisningstidpunkten för de båda utredning- arna. huvuduppdrag bör därför redovisas . Tilläggsuppdraget gällande förslag till hur och rådets direktiv /8/EG om främjande av kraftvärme skall genomföras i skall, som tidi- gare bestämts, redovisas . En rapport av EKAN-gruppen för Avgiftsgruppen1 och Syftet med studien är att studera prisutveckling för fjärrvärme vid olika ägarstrukturer och särskilt prisförändring efter en ägarföränd- ring. Fjärrvärmeprisets utveckling (a) del[kr/ (>250 GWh) ningen i NH2003 var /MWh. En sammanfattning av ägarbilden inom svensk fjärrvärme är: av fjärrvärmeförsäljningen är kommunalt ägd och resten är en blandning av privat och statligt (5 aktörer). av fjärrvärmeförsäljningen kan sägas vara i utländskt ägande (3 aktörer). 1 HSB, , , och . De 35 största företagen står för av fjärrvärmeför- säljningen. Flera av de företag som genomfört ägarbyten omkring finns representerade bland de värsta prishöjarna. Sammanfattningsvis kan följande slutsatser göras: De privata och statliga fjärrvärmeföretagen har ett fjärrvärme- pris som ligger 5–högre än de större kommunala aktörerna Fortum- och Vattenfallsfären höjer mer än medelprishöjningen för fjärrvärmebranschen. De kommunala aktörerna samt E.ON AG-sfären ligger i nivå med den genomsnittliga höjningen eller under. Fjärrvärmeföretagens ökade alternativprissättning i kombina- tion med den kraftigt ökade energibeskattningen och oljepris- höjningen skapar ett utrymme för pris- höjningar utöver vad som motiveras av ökade kostnader. 1 Bakgrund och syfte tog avgiftsgruppen initiativ till en studie av fjärrvär- meföretagen och deras ägandet. Bakgrunden till studien var bl.a. att det hade konstaterats att ett flertal kommunala energiföretag sålts till större energiföretag med olika typer av ägare. Det fanns då en misstanke om att prisutvecklingen för fjärr- värme i dessa kommuner skulle skilja sig åt jämfört med någon form av medelvärde för fjärrvärmepriset i landet eller för liknande storlekar på kommuner. I studien har uppgifterna uppdaterats med underlag års uppgifter i årsredovisningar kompletterade med uppgifter från press mm. Syftet med den nu aktuella studien är att allt jämt studera prisutveckling vid olika ägarstrukturer och sär- skilt prisförändring efter en ägarförändring. 2 Underlag för studien Som underlag för studien har följande material använts: Uppgifter om fjärrvärmepriser och fjärrvärmeföretag i landets kommuner från – 2003. Fjärrvärmeföretagen har i föregående års studie kompletteras med uppgift om organisationsnummer mm för att möjliggöra unika sökningar avseende företagsinformation mm. Underlag för information om ägande från Market Manager partner, som ingår i Affärsinfo. Market Manager 2004:1 (). Detta material är baserat på årsredo- visningar som hämtats från PRV (Patent- och Registrerings- verket). Uppgifter om fjärrvärmeförsäljning mm för respektive företag från Svensk Fjärrvärmes statistik för . Kompletterande information om fjärrvärmeföretag har dess- utom tagits fram genom kontakter med Svensk Fjärrvärme och genom olika sökningstjänster på Internet. 3 Resultatredovisning av uppdraget Med ovanstående underlag tillsammans med material om fjärrvärmepriser har det varit möjligt att ta fram följande resultatredovisning: En databas som innehåller information om fjärrvärmeföreta- gens ägare som i princip har samma starttidpunkt som , dvs. Redovisning av förändringar av fjärrvärmepriser kopplade till ägarbyten. Specialstudier av ett antal företag med avseende på ägarbyten och stora prisförändringar. Prissättningen av fjärrvärme beror inte endast av ägarform utan hör samman med ytterligare faktorer, som t.ex: Prissättningen hos fjärrvärmeföretagen har allt mer orienterat sig mot att söka en jämförelse med kundens alternativkostnad för uppvärmningen. De kommunala ägarna har vaknat upp i frågan om att ställa tuffare krav på avkastningen i de egna bolagen. Den kraftigt ökade energibeskattningen gör att det finns formella skäl till att prisändra. Många aktö- rer utnyttjar situationen. Svensk Fjärrvärme har i sitt policydokument Fjärrvärmen på vär- memarknaden, daterat , sammanfattat fjärrvärmeföre- tagens roll på följande sätt: Värmemarknaden är en marknad där fjärrvärmeföretagen söker tillgo- dose kundernas behov av värme i konkurrens med andra uppvärm- ningsformer. Det branschföreningen vill tydliggöra är att det inte i första hand är verksamhetens kostnader som styr vilket pris som sätts gentemot kunden utan att det istället bör sättas utifrån vilka alternativ som kunden har. De avtalsformer som finns för fjärrvärmepriset kan grovt sammanfattas i tre grupper: Långa avtal (specialavtal) Referensbränsleavtal (relaterat till bränslepris t ex olja – både specialavtal och prislista) Avtal enligt prislista (tillsvidarepris) De olika avtalsformerna ger olika frihetsgrader för både leverantör och kund. Det kan konstateras att den senare formen av avtal enligt prislista möjliggör en enkel jämförelse mellan företag och alterna- tiva uppvärmningsformer. Tyvärr visar det sig att flera av markna- dens stora aktörer inte redovisar denna typ av pris, t ex via sina hemsidor. Vid ägarbyte kompliceras bilden ytterligare då säljare och köpare kan avtala om hur prisnivån/prisutvecklingen inom en viss tidspe- riod efter försäljningen. Denna typ av avtal är naturligast vid för- säljning av kommunalt ägd verksamhet. 3.1Hur såg det ut /03? Genom den årliga studien, Avgiftsrapporten , publiceras prisjämförelser mellan alla kommuner i som har fjärrvärme. Nuläget är att det ca 230 kommuner som i sin central- ort har fjärrvärme som dominerande uppvärmningsform för fler- bostadshus. Ägartyp - Svenska fjärrvärmeföretag år2001 Andelar av total försäljning 46,2 GWh Indelning av Ägartyper: K - Kommun () K0 - Kommun (>50%) Ps - Privat (>50% svenskt) Pu - Privat (>50% utländskt) Figur 1 Ägartyper i svenska fjärrvärmeföretag år Ägartyp - Svenska fjärrvärmeföretag /2003 Andelar av total försäljning 47,0 Indelning av Ägartyper: K - Kommun () K0 - Kommun (>50%) S - Stat Ps - Privat (>50% svenskt) Pu - Privat (>50% utländskt) Ägartyp - Svenska fjärrvärmeföretag år2001 Andelar av total antal kommuner 289 st Indelning av Ägartyper: K - Kommun () K0 - Kommun (>50%) Ps - Privat (>50% svenskt) Pu - Privat (>50% utländskt) Figur 2 Andel av olika ägartyper i Landets kommuner Ägartyp - Svenska fjärrvärmeföretag /2003 Andelar av total antal kommuner 290 st Indelning av Ägartyper: K - Kommun () K0 - Kommun (>50%) Ps - Privat (>50% svenskt) Pu - Privat (>50% utländskt) Figur 3 Ägartyper i svenska fjärrvärmeföretag /2003 Figur 4 Andel av olika ägartyper i Landets kommuner /2003 Den helt dominerande andelen fjärrvärme försäljs fortfarande av kommunalt ägda företag eller förvaltningar. I figuren ovan redovi- sas hur fördelningen av ägandet ser ut av fjärrvärmen i de svenska kommunerna. av de svenska kommunerna har inte fjärrvärme. Den helt dominerade ägaren är kommunen. sker detta genom ett helägt bolag (ibland med minoritetssamägande med ett energiföretag som finns verksamt i flera kommuner och som inte är kommunalt).