sou · GSB390 · 2005-01-01 00:00:00 — Det senaste årets (– ) prisutveck- ling över samtliga försäljningskanaler sammantaget tyder på att bokpriserna nu mer närmar sig den all- männa kostnadsökningen i samhället. Mot en allmän prisutveckling på endast +0,står en prisutveckling på böcker på + 0,8 ± . Siffrorna för bokhandeln ligger ännu närmare den allmänna prisutvecklingen, +0,4 ± , med särskilt låga siffror för barn- och skönlit- teraturen, –2,3 ± respektive –0,4 ± . Facklitteraturens priser fortsätter att stiga men mer måttligt än i den mer långsiktiga tendensen, +1,9 ± . Bokklubbarnas priser har stigit marginellt mer än bokhandelns . Det är framför allt fackböckernas siffror, + 3,7 ± , som på- verkar det resultatet. Skön- och barnlitteraturen stiger lugnare, +0,4 ± respektive +0,5 ± . Tendenserna i det långsiktiga perspektivet för pris- utvecklingen för varuhusen, dagligvarubutikerna och kioskerna respektive nätbokhandeln kvarstår när vi granskar utvecklingen . I de förstnämnda försäljningskanalerna ökar priserna klart mer än den allmänna prisutvecklingen medan prisut- vecklingen i nätbokhandeln går den rakt motsatta vä- gen. Priserna fortsätter att sjunka och i en än snab- bare takt än vad som kunde avläsas i det långsiktiga perspektivet. Övriga iakttagelser rörande utvecklingen inom boksektorn I SCB:s underlag görs jämförelser mellan förlagens priser (se tidigare kommentar rörande de s.k. F-pri- serna) och priserna i bokhandeln och nätbokhan- Bokhandelns prisökningar följer i princip förla- gens, både generellt och vad gäller de olika litteratur- kategorierna, till . Det rör sig om prisökningar i storleksordningen 8,2– med en allmän kostnadsutveckling på +2,. För nätbokhandeln är det däremot prissänkningar i storleksordningen . Prisökningarna för både förlag och bokhan- del är särskilt påtagliga när det gäller facklitteraturen. De ligger i storleksordningen 12–. Portokostnaderna kan spela stor roll för prisbilden särskilt för bokklubbarna, nätbokhandeln, förlag med direktförsäljning och för tidskriftsprenumerationerna. Sistnämnda område tar vi upp . SCB:s slutsats av portoprisernas utveckling är att de efter momssänkningen har ökat endast marginellt i förhållande till den allmänna kostnadsutvecklingen. Vidare konstateras att enskilda företag kan ha sär- skilda avtal eller överenskommelser som gör att deras portoprisutveckling avviker från detta mönster. Efter denna genomgång av utvecklingen inom boksektorn övergår vi till att notera vad som har skett inom tidskriftssektorn. Vi börjar med iaktta- gelser rörande utvecklingen , dvs. –för att där- efter granska trenderna i ett längre och i ett kortare tidsperspektiv. Iakttagelser om prisutvecklingen inom tidskriftssektorn – Som nämnts skulle ett fullständigt genomslag av momssänkningen på tidskriftsområdet kunna avläsas i prissänkningar om . Den avläs- ningsbara faktiska sänkningen uppgår för tidskrifts- sektorn som helhet till 5,9 ± . I jämförelse med boksektorn är osäkerhetstalen relativt låga. Liksom inom bokområdet är genomslaget av momssänkningen för de olika tidskriftskategorierna mycket varierande. Familje- och damtidningar och tidskrifter inom områdena idrott, motion och friluftsliv uppvisar pris- sänkningar om 8,9 ± respektive 7,3 ± . Klart under genomsnittet för tidskriftsom- rådet finner vi tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto (–0,1 ± ), datortidskrifter (-0,5 ± ) och serietidningar (–1,5 ± ). Iakttagelser om prisutvecklingen inom tid- skriftssektorn Underlaget gör det möjligt att avläsa trender bl.a. för olika delperioder efter 2002, bl.a. för , dvs. har den allmänna prisutvecklingen i samhället ökat . Närmast denna siffra ligger faktiskt datortid- skrifterna (+1,9 ± ). Övriga tidskrifts- kategorier ligger på prisökningar mellan med relativt små osäkerhetstal. Från detta mönster avviker något serietidningarna som det senaste halv- året har ökat sina priser med 3,8 ± . Övriga iakttagelser rörande utvecklingen inom tidskriftssektorn Som nämnts kan portokostnaderna spela stor roll för prisbilden inom vissa sektorer. Den är sålunda en vä- sentlig faktor inom tidskriftssektorn genom de kost- nader för distribution som producenterna har när tidskriften försäljs genom prenumeration. I underlaget kan vi konstatera att portopriserna för tidskriftsförsändelser – har ökat klart mer än den allmänna prisutveck- lingen. Medan den senare har ökat med drygt 4 pro- cent har portokostnaderna ökat beroende på försändelsetyp. Liksom inom boksektorn kan enskilda företag ha särskilda avtal eller överenskommelser som gör att deras porto- prisutveckling skiljer sig från de angivna siffrorna. Som en relief till kostnadsutvecklingen inom tid- skriftssektorn har SCB redovisat prisutvecklingen på dagstidningsområdet. Siffrorna visar att en prisökning på dags- tidningsområdet om kan jämföras med en generell prisökning på tidskriftsområdet på 11 pro- cent. Iakttagelser om försäljningen av böcker Låt oss slutligen till våra iakttagelser notera hur för- säljningen av böcker har utvecklats efter momssänkningen. Uppgifter om detta finns dels i SCB:s underlag, dels i den branschstatistik som har presenterat rörande utvecklingen . I tidigare rapporter har vi talat om en ökning av försäljningen på i jäm- förelse med . SCB:s siffror tyder på att om- sättningen minskat något jämfört med men att den fortfarande ligger 12–över siffrorna för . Kommissionen har inte till- gång till material som ger besked om utvecklingen av antalet sålda böcker , men noterar att branschstatistiken, som alltså enbart omfattar med- lemmarna i och endast avser s.k. allmänlitteratur, dvs. utan noteringar för kurslitteratur, uppger att man sålde 43 miljoner böcker, vilket anges vara ett rekord. Före- ningen påpekar att statistiken är påverkad av den om- ständigheten att föreningen fått in nya medlemmar . Främst har nya barn- och ungdomsförlag samt fackboksförlag tillkommit. Ökningen i förlagssiffrorna förklaras i bransch- statistiken främst med ökad försäljning till bokhan- deln, inklusive nätbokhandeln. Försäljningen till va- ruhusen har dock minskat, liksom direktförsäljningen till biblioteken via sambindningen. Förlagens försälj- ning till bokklubbarna ligger kvar på ungefär samma nivå medan bokklubbarnas försäljning till konsumen- terna har ökat. Detta uppges dock bero på ett ökat antal klubbar i underlaget. Bokklubbssiffrorna pekar annars på en viss minskad försäljning. Vad är det då för typ av litteratur som ligger bakom de höga försäljningssiffrorna för ? Branschstatistiken anger att försäljningen av facklitte- ratur har ökat kraftigt och att barnboksförsäljningen har växt. Ökningen är särskilt markant för översatta barn- och ungdomsböcker. Försäljningen av svensk skönlitteratur minskade medan försäljningen av översättningar ökade något. Pocketboksförsäljningen ökade men sammantaget minskade försäljningen av skönlitteratur något. Som orsak bakom den kraftiga försäljnings- ökningen pekar på effekten av bokmomssänkningen men noterar också att det under det året kom ut ett ovanligt stort antal starka enskilda titlar. Försäljningen 2003 har präglats mindre av bestsellers och mer av bredd i ut- givningen. När vi nu övergår till att dra våra slutsatser utifrån de iakttagelser som vi har redovisat uppfattar vi det som angeläget att redovisningen struktureras på ett över- skådligt och lättfattligt sätt. Detta sagt mot bakgrund av att det är en tämligen komplex bild som avtecknar sig i iakttagelserna. Särskilt komplicerat är det att de konstaterade resultaten i så betydande omfattning präglas av relativt höga s.k. osäkerhetstal. Det gäller framför allt mätutfallet inom boksektorn. Vi har tidi- gare redovisat orsakerna bakom de höga osäkerhetsta- len. kan vi konstatera att resultaten i många fall är så pass tydliga även med beaktande av osäkerhetstalen att vi ändå känner oss stå på en rela- tivt fast grund när vi skall dra våra slutsatser. I redovisningen av våra slutsatser kommer vi att börja med boksektorn och analysera utfallet totalt och inom de olika försäljningskanalerna och de olika litteraturkategorierna. Efter boksektorn följer våra slutsatser om utvecklingen på tidskriftsområdet. I de avslutande avsnitten tar vi upp frågan om hur försälj- ningen av böcker och tidskrifter har utvecklats och vilken betydelse som momssänkningen kan ha haft för utvecklingen av läsningen i landet. Priserna på de böcker (skön-, barn- och facklittera- tur) som har sålts över samtliga försäljningskanaler har till minskat med 7,1 ± . Det skall jämföras med mått- stocken . Slutsatsen är alltså att man inte har nått målet. Det fattas minst 2–3 procenten- heter. Även när vi analyserar de två försäljningskanalerna bokhandeln och bokklubbarna var för sig finner vi att ingen av dem uppvisar priser som motsvarar fullt genomslag av momssänkningen. klubbarna ligger liksom i förra granskningen närmare idealresultatet än bokhandelns siffror. För bok- klubbarna kan det röra sig om någon halv procent- enhets differens medan bokhandeln avviker med minst ett par procentenheter. Det är ju knappast siffror som är särskilt uppseen- deväckande men ändå så tydliga att det finns anled- ning att närmare analysera orsakerna bakom den sta- tistiskt säkerställda avvikelsen från det förväntade genomslaget av momssänkningen. När det gäller bokklubbsområdet är utfallet så nära den förväntade nivån att en närmare analys inte känns påkallad. Med hänsyn till vad vi senare kom- mer att kunna konstatera rörande bokhandeln är det ändå intressant att notera att bokklubbsresultatet sannolikt kraftigt påverkas av utfallet rörande barn- och facklitteraturen. Priserna på klubbarnas skönlitte- ratur kan ligga inom ramen för ett fullt genomslag av momssänkningen. Bokhandelns prisökningar avviker alltså med minst ett par procentenheter från den förväntade ni- vån. Siffrorna ger klart besked om att det är facklitte- raturen som är boven. Eftersom både skön- och barn- litteraturen redovisar siffror som kan motsvara moms- genomslaget är det uppenbart att facklitteraturens siffror drar ner genomsnittet för denna försäljnings- kanal. Vi kan också notera att priserna på facklittera- tur inom bokhandeln har utvecklats negativt, sett ur bokkonsumentens perspektiv, efter momssänkningen även om siffrorna för skulle kunna tyda på en viss dämpning. Utveck- lingen av facklitteraturpriserna är också tydlig när det gäller varuhusen, dagligvarubutikerna och kios- kerna. Vi har ju ingen statistik över hur bokpriserna i dessa försäljningskanaler kan ha påverkats av moms- sänkningen men finner att prisökningarna därefter ligger klart över den allmänna prisutvecklingen i sam- hället och att denna utveckling tydligt bland annat kan kopplas till facklitteraturen. I förhållande till bokbranschen i övrigt har pri- serna i nätbokhandeln en speciell utveckling med sjunkande priser över hela fältet. Även facklitteraturen har här sjunkit i pris men i mindre utsträckning än skön- och barnlitteratur. Då vi alltså kan konstatera en motsvarande situa- tion för facklitteraturen i resultatet för bokhandeln, bokklubbarna, varuhusen/dagligvaruhusen/kioskerna och nätbokhandeln finns det anledning att fråga sig varför priserna på facklitteraturens område har ut- vecklat sig på detta sätt. saknar egentligen material för att bestämt kunna svara på den frågan. För att få fram sådant material skulle det krävas helt andra re- surser än dem som Kommissionen disponerar. Vi tycker dock att vi kan våga oss på ett resonemang kring ämnet som kanske kan fånga upp ett antal vik- tiga förklaringsfaktorer. En förklaring skulle kunna vara att köparna av facklitteratur är mindre priskänsliga än köpare av an- nan litteratur med hänsyn till facklitteraturens nisch- karaktär och att detta i sin tur leder till ökade priser inom området. Denna tolkning av situationen vill man från branschföreträdarnas sida inte stödja. Man menar att det inte finns några generella tecken i branschen som skulle tyda på ett sådant beteende. I stället har man velat peka på att det inom facklitteraturen kan finnas bokkategorier som allvarligt påverkar mätre- sultaten i negativ riktning. Man har därvid pekat på kurslitteraturen som ett område som kan spela den rollen. Kurslitteraturen omfattar både skolböcker, dvs. böcker som används i grund- och gymnasiesko- lan och i den kommunala vuxenutbildningen, och böcker för den högre utbildningen på universitet och högskolor. När det gäller skolböckerna uppges branschen ha ekonomiska svårigheter till följd av kommunernas försämrade ekonomi vilket ger utslag i prissättningen. Vad gäller kursböckerna i den hö- gre utbildningen är gråzonen betydande rörande vilka böcker som faktiskt skall klassas som läro- böcker. Hur skall man då se på utpekandet av kurslittera- turen som viktig faktor i förklaringen av prisutveck- lingen inom facklitteraturen? SCB har inför Kommissionen redovisat vissa kom- pletterande beräkningar. Resultatet kan diskuteras. Å ena sidan kan vi notera att om man ur underlaget exkluderar skolböckerna, som enligt SCB:s beräk- ningar uppgår till av facklitteraturen, förbättras totalresultatet för facklitteraturen med . Å andra sidan anger SCB att detta resul- tat inte är statistiskt signifikant. Vi kan alltså inte med någon grad av säkerhet peka ut skolböckerna i sammanhanget men menar att det inte kan uteslutas att dessa uppvisar en prisutveckling som ur konsu- mentens synvinkel kan vara sämre än övrig facklitte- ratur. Förbättringen är dock så marginell att den inte kan utgöra hela förklaringen. Därför har också branschrepresentanterna pekat på att kurslitteraturen totalt sett i underlaget kan utgöra en mycket större del än det som SCB har utgått ifrån. Kommissionen har ingen anledning att ifrågasätta de beräkningar som SCB har tillämpat men kan ändå inte utesluta att gråzonsproblematiken uppställer vissa frågetecken när det gäller vad som faktiskt skall klassificeras som kurslitteratur. Sålunda har Kommissionen inhämtat att viss skönlitteratur numera produceras endast för utbildningsändamål och därmed följer produktions- ordningen för facklitteratur. Vi kan alltså inte utesluta att kurslitteraturen spelar en viss roll för resultatet inom facklitteraturen. Samti- digt kan vi konstatera att fackbokspriserna, som vi har visat, har stigit inom samtliga försäljningskanaler – utom för nätbokhandeln, där prisminskningen dock har varit minst för denna litteraturkategori – också inom dem där det inte förekommer försäljning av kurslitteratur. Det talar klart för att prisrörelserna inom detta område inte utgör hela förklaringen till utvecklingen men kan bidra till den. Vår bedömning är alltså att de faktorer som vi har nämnt sannolikt spelar roll i förklaringen av prisut- vecklingen för facklitteraturen. Där kan emellertid också finnas andra faktorer som skulle fordra mer in- tensiva studier för att kunna identifieras. har velat redovisa detta re- sonemang relativt utförligt eftersom utfallet inom facklitteraturen spelar en så stor roll för helhetsbilden inom boksektorn. Förutom utvecklingen av priserna på facklitte- raturens område kan det finnas anledning att kom- mentera ytterligare några iakttagelser på bokområdet. Som nämnts ligger totalresultatet för bokklubbarna nära idealresultatet. Vi har i det föregående pekat på prisutvecklingen på bokklubbarnas fackböcker i det allmänna resonemanget om fackböckerna. Eftersom också barnlitteraturen , liksom vid tidigare gransk- ningar, uppvisar prisökningar över genomsnittet för bokklubbarna frågar vi oss om det finns någon sär- skild förklaring till det. Från branschens sida har man bl.a. pekat på att momssänkningen gjorde det möjligt att höja kvaliteten i utgivningen. Detta borde ha fång- ats upp med prismätningsmetoden men möjligen kan det finnas anledning att påpeka att den förfinade mät- metoden (hedonisk regression) inte har tillämpats på detta material. De minskade biblioteksinköpen kan också ha fått indirekta konsekvenser för utgivarna av barnlitteratur. Detta borde å andra sidan ha slagit ige- nom på prisutvecklingen för barnlitteratur i övriga försäljningskanaler och det kan vi inte se. När det gäller prisutvecklingen särskilt inom bok- handeln har vi noterat att den i stort motsvarar ut- vecklingen på förlagssidan. Det är alltså förlagen, som via sina F-priser, är prisledande. Det påverkar givetvis detaljhandelsledets möjligheter att bedriva en egen, aktiv prispolitik i uppföljningen av moms- sänkningsbeslutet. Vi noterar också att förlagen un- der det senaste ett och ett halvt åren har ökat sina F- priser väsentligt över den allmänna prisutvecklingen. vill gärna betona denna om- ständighet eftersom det i våra tidigare rapporter hu- vudsakligen har varit bokhandeln som har varit i fo- kus för vår redovisning. Från branschens sida har man ifrågasatt om kost- nadsutvecklingen inom boksektorn, omfattande både förlagen och bokhandeln, på ett korrekt sätt fångas upp genom utnyttjandet av KPI som jämförelsetal. Man har hävdat att de branschspecifika kostnaderna har ökat mycket mer än vad KPI anger. Kommissio- nen vill för sin del säga att det inte finns möjligheter att inom de tids- och ekonomiska ramar som står till buds kunna göra beräkningar över kostnadsutveck- lingen inom olika branscher och företag. Det förutsät- ter som vi ser det en mycket stor insats för att kunna förverkligas. I det perspektivet anser vi ändå att jämfö- relsen med den allmänna kostnadsutvecklingen i sam- hället, som den kommer till uttryck i användningen av KPI, ger acceptabla förutsättningar för vår granskning. Vi kan i sammanhanget också notera att lönsamheten i bokbranschen, trots de framförda synpunkterna om en särskild kostnadsbild, tycks ha förbättrats. Det av- speglar sig enligt branschuppgifter i utgivningen av fler titlar, ökad utgivning av böcker som inte kan anses vara säkra kort, nyanställningar m.m. Som vi har nämnt tycks varuhusen, dagligvaru- butikerna och kioskerna gå i spetsen för prisökningar- na inom boksektorn, särskilt om vi tittar på utveck- lingen för skön- och barnlitteratur. I och för sig ligger frågan om orsakerna bakom denna utveckling delvis vid sidan om vårt uppdrag som ju är att analysera genomslaget av momssänkningen men det kan ändå finnas anledning att något reflektera över situationen. Som vi har uppfattat det har boksektorns bransch- organisation kraftfullt verkat för att momssänkningen skall få ett fullt genomslag i bokpriserna. Det har skett med hjälp av ett antal åtgärder och signaler. Kanske har detta fått bäst genomslag i den traditio- nella bokhandeln och särskilt i fråga om skön- och barnlitteraturen eftersom vi där har kunnat avläsa resultat som i stort motsvarar förväntningarna efter momssänkningen. Möjligen har signalsystemet varit något mindre utvecklat i förhållande till de försälj- ningskanaler som varuhusen, dagligvarubutikerna och kioskerna utgör och kanske har priskampanjer m.m. fått ett mindre genomslag här. Vi kan också no- tera att boksektorns volymökning enligt branschstatistiken mer har replierat på breddutgivning och något mindre på förekomsten av bestsellers. Eftersom de här aktuella försäljnings- kanalerna torde vara mer beroende av bestsellerför- säljningen än boksektorn i allmänhet kan det utgöra en orsak till prishöjningar. Även prisfluktuationer i fråga om pocketböckerna kan finnas med i förkla- ringsmodellen. Nätbokhandeln har ju en prisutveckling som vä- sentligt avviker från andra försäljningskanaler. Pris- mätningarna från tyder på att priserna fortsätter att sjunka, vilket kan bero på att denna försäljningskanal befinner sig i ett etablerings- skede. För Kommissionen med sitt uppdrag att verka för billiga böcker för konsumenterna är utvecklingen inom näthandeln förstås mycket glädjande. Enligt vad vi har inhämtat föreligger också en skarp konkurrenssituation mellan ett par av de större aktö- rerna inom den branschen vilket alltså har lett till ett priskrig till konsumenternas fromma. Nätbokhandeln är förstås som försäljningskanal betydligt mindre än t.ex. den traditionella bokhan- deln. Finns det då anledning att i redovisningar och slutsatser ta upp nätbokhandeln på det som vi har gjort? Vi menar att det är naturligt att så sker. Nät- bokhandeln har utvecklats kraftigt och svarar för mellan (be- roende av om man talar om ekonomisk omslutning eller antalet försålda böcker) av bokmarknaden. representerar vidare en spännande utveckling inom marknaden med en prisutveckling som är exceptio- nell. Enligt branschstatistiken tycks bokklubbarnas verksamhet minska något. Vi tror att nätbokhandelns utveckling kan utgöra en förklaring till denna utveck- ling, särskilt vad det gäller de yngre bokköparnas val av försäljningskanal med deras stora förtrogenhet med hur man kan utnyttja nätet. frågar vi oss om dagens priser inom nätbokhandeln är hållbara i ett långsiktigt perspektiv. Det finns anledning att med intresse följa den fortsatta utvecklingen av denna nya försäljningskanal. I vår fjärde rapport beskrev vi våra resultat i delvis ny form. Procentangivelserna kompletterades med uppgifter om hur mycket resultatet, uttryckt i kronor och ören, avvek från det resultat som borde ha upp- stått vid fullt genomslag av momssänkningen. Låt oss tillämpa metoden även för att ännu tydli- gare illustrera situationen. Det kan ske genom att ge några exempel. Det bör betonas att beräkningarna i exemplen bygger på ett utnyttjande av medelvärdet i prismätningarna och att osäkerhetstalen alltså inte har beaktats. Som framgått av den tidigare framställningen för- utsätts ett fullt genomslag av momssänkningen ge ett sänkt pris på bokområdet om . För en bok, som har kostat , bör priset nu vara , dvs. en sänkning av priset med . Motsvarande pris- förändring för en bok som har kostat 70 kro- nor är . Boken bör alltså nu kosta 61,88 (om vi fortfarande tillämpade örespriser). När vi nu kan konstatera att bokhandelns priser inte fullt ut avspeglar momssänkningen utan att det fattas ett antal procentenheter betyder det följande: 250-kronorsboken borde vid fullt genomslag av momssänkningen alltså kosta . Det upp- nådda resultatet inom bokhandeln innebär att boken i stället kostar . Skillnaden är 13,50 kro- Motsvarande siffror för 70-kronorsboken är att boken i bokhandeln kostar i stället för förväntade 61,88, en skillnad på . På bokklubbsområdet kostar 250-kronorsboken mot idealresultatet . Skillnaden är alltså . Motsvarande siffror för 70-kronorsboken är att den hos bokklubbar- na kostar i stället för förväntade 61,88, en skillnad på . Skillnaden i dessa exempel mellan det faktiska och det förväntade priset är genomgående högre än i de exempel som vi redovisade i förra rapporten. Man kan också lägga märke till att osäkerhetstalen är klart större och att det inte beaktas i beräk- ningarna utan endast medelvärdena i mätningarna. Ovannämnda exempel syftar i första hand till att ge relief åt en i övrigt procentbaserad framställning. Vi återkommer till motsvarande exemplifieringar vid analysen av utvecklingen inom tidskriftssektorn. Ett fullt genomslag av momssänkningen på det pris som konsumenten betalar skulle på tidskriftsområdet betyda att priset reduceras . Det målet har inte nåtts. Det fattas minst 5 procenten- heter för att man skall kunna tala om fullt genomslag av momssänkningen. Liksom i samband med tidigare prismätningar kan vi konstatera att variationerna inom tidskriftssektorn är betydande. Närmast prismålet ligger , liksom tidigare, familje- och damtidningar liksom tidskrifter inom områdena idrott, motion och friluftsliv. Resultatet innebär dock en viss försämring i jämförelse med förra mätningen. fattas det 2–i jämförelse med fullt momsgenomslag. För andra tidskrifter är avståndet till idealresul- tatet betydligt längre. För tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto, datortidskrifter och serietidningar rör det sig om mellan 9–. Det bety- der att man nu är uppe i prisnivåer motsvarande dem som gällde före momssänkningen.