sou · GSB3102 · 2005-01-01 00:00:00 — Detsamma gäller för den som bryter mot bestämmelser om prisinformation. Ett fordon får användas i taxitrafik endast om det är försett med en taxameter som är av godkänd typ och som fungerar tillfredställande i enlighet med föreskrifter om taxitrafik, VVFS 1999:177. Undantag från det nämnda kravet kan medges om det finns synner- liga skäl. I avsnitt 3.7 i betänkandet finns närmare beskrivet typ- godkännande och plombering av taxametrar, märkningstillstånd, typefterkontroll, dispens från kravet på taxameter m.m. Enligt de aktuella föreskrifterna från skall uppgifterna i en taxa- meter kunna överföras till ett annat administrativt datasystem. 4.1.1Vilken information finns i en taxameter? I föreskrifter om taxitrafik, VVFS 1999:177, anges minimikrav på vilka uppgifter som skall finnas på kvitton, följe- sedlar och körpassrapporter. Nedan följer utdrag ur de ifrågavaran- de föreskrifterna. 4.2.5 Efter varje avslutat köruppdrag skall taxametern skriva ut kvitto, vid kontant erlagd avgift, eller följesedel, om beloppet skall faktureras, med minst följande innehåll: a)Uppgift om utskrift avser kvitto eller följesedel. b)Kvittots eller följesedelns löpnummer i samma löpnummer- serie. c)Datum. d)Taxiföretagets namn eller taxiföretagets hos registrerade firma. e)Taxiföretagets postadress. f)Taxiföretagets person- eller organisationsnummer. g)Taxiförarens förarkod. h)Taxifordonets registreringsnummer. i)Taxameterkonstant (). j)Datum för senaste plombering. k)Tidpunkt då köruppdrag påbörjats (tt.mm). l)Tidpunkt då köruppdrag avslutats (tt.mm). m)Under köruppdrag tillryggalagd vägsträcka (0,). n)Under köruppdrag nyttjade tariffer med särredovisning av typ av tariff och tariffvärden. o)Fullständig redovisning av hur och i vilken omfattning tariffer och respektive tariffvärden använts för beräkning av priset för köruppdraget, uppställt på sådant sätt att sambandet mellan debiterat pris och utförd prestation inklusive eventuella av- gifter för tillägg etc, tydligt framgår och kan kontrolleras i efterhand. p)Slutlig summa med särredovisning av i beloppet ingående moms och momssats. Kvitto och följesedel skall i övrigt vara utformade så att de kan utgöra räkenskapsinformation enligt bokföringslagen (1999:1078). 4.2.8 Efter avslutat körpass skall taxametern skriva ut körpass- rapport med minst följande innehåll och i angiven ordning: 3:Taxiföretagets namn eller taxiföretagets hos Patent- och regi- streringsverket registrerade firma och person- eller organisa- tionsnummer. 6:Identifikationsbeteckning för de enheter som plomberats enligt 4.4.3.1 a) och b). 8:Taxameterkonstant (). 9:Datum för senaste plombering (åå.mm.dd). 10:Datum och tidpunkt då körpasset startade (åå.mm.dd. 11:Datum och tidpunkt då körpasset avslutades (åå.mm.dd. 12:Under körpasset tillryggalagd körsträcka (0,). 13:Under körpasset tillryggalagd körsträcka i lägen TARIFF och KASSA (0,). 14:Antal under körpasset registrerade köruppdrag med särredo- visning av löpnummer för första och sista köruppdragen. 15:Ackumulerat värde vid körpassets slut i register enligt 2.10.1 i bilaga 1 till dessa föreskrifter. 16:Under körpasset inkört belopp kontant, varav moms med sär- redovisning av i beloppen ingående moms och momssats. 17:Under körpasset inkört belopp kredit, varav moms med sär- redovisning av i beloppen ingående moms och momssats. 18:Utrymme för specificering av uppgifter om körpasset. 19:Redovisning av samtliga under körpasset registrerade körupp- drag i löpnummerordning och med särredovisning av upp- gifter enligt 4.2.5 a), b), k), l), m), n) och p). Körpassrapporten skall i övrigt vara så utformad att den kan utgöra räkenskapsinformation enligt bokföringslagen. I taxametern finns således lagrat bl.a. den information som finns på ett kvitto, en följesedel eller en körpassrapport. I detta samman- hang bör påpekas att föreskrifter anger endast minimi- krav på den information som skall finnas på t.ex. ett kvitto. En taxameter kan med hänsyn till det anförda innehålla mer lagrad in- formation än vad som anges i verkets föreskrifter. Såsom anförts i avsnitt 3.7.2 i detta betänkande skall enligt Väg- verkets föreskrifter uppgifter om samtliga köruppdrag i löpnum- merordning och samtliga körpass kunna överföras till annat admi- nistrativt datasystem, dvs. överföring till annat datasystem skall kunna ske av all den information som anges på kvitton, följesedlar och körpassrapporter. Enligt föreskrifter skall en taxameter vara försedd med ackumulerande register som skall bevaras i taxametern även om strömförsörjningen är bruten. Av ackumulerande register skall framgå taxifordonets totala körsträcka med taxametern i samtliga funk- tionslägen, taxifordonets totala körsträcka med taxametern i lägen LEDIG, TARIFF och KASSA, taxifordonets totala körsträcka med taxametern i lägen TARIFF och KASSA, totalt antal köruppdrag och totalt registrerat belopp. 4.1.2Varför sker överföring av informationen från en taxameter? En taxameters minneskapacitet är begränsad vilket innebär att överföring av information bör ske för att minnet inte skall bli fullt. När minneskapaciteten i taxametern är fullt utnyttjad tas den äldsta informationen bort i vissa taxametrar för att ge plats åt de senaste uppgifterna. Det nämnda medför t.ex. att vissa av de uppgifter som finns lagrade i en äldre körpassrapport försvinner till förmån för informationen i en nyupprättad och lagrad körpassrapport. I detta sammanhang bör påpekas dels att uppgifter som registrerats i acku- mulerande register i taxametern inte försvinner när minnet är fullt, dels att körpassrapporter skall skrivas ut oavsett om överföring skall ske av informationen i taxametern, eftersom körpassrapporten utgör räkenskapsinformation enligt bokföringslagen. Det finns också vissa taxametrar som över huvud taget inte fungerar när minnet är fullt. Den information som överförts från taxametern till ett annat administrativt datasystem används till bl.a. fakturering och bok- föring, administration av kreditbetalningar, planering och uppfölj- ning av trafiken samt statistik. Det förekommer också att informa- tionen som funnits i taxametern inte tas om hand efter överföring av denna utan raderas. Så kan exempelvis vara fallet om åkaren inte tillhör någon beställningscentral som har behov av information från taxametern. Det finns olika sätt att föra över information från en taxameter till ett adminstrativt datasystem; överföring av uppgifter via radio- länk, via telefonmodem eller genom minneskassett som ansluts direkt till det administrativa datasystemet, se vidare nedan. I vissa fall är den information krypterad som överförs från taxametern och det finns också datasystem med elektronisk signering. Enligt vad utredningen erfarit tillhandahåller bl.a. vissa beställ- ningscentraler, taxametertillverkare, serviceverkstäder, redovisnings- byråer och servicebolag administrativa datasystem som kan ta emot information från taxametrar. 4.1.3Olika tillvägagångssätt att överföra informationen från taxametrar Överföring av uppgifter via radiolänk Överföring av uppgifter från en taxameter via radiolänk innebär att uppgifterna oavbrutet överförs till ett administrativt datasystem. För att ett sådant system med överföring av information skall fungera krävs, att det finns ett antal radiolänkar inom trafikerings- området. Om taxifordonet inte befinner sig i radiosystemets täck- ningsområde kan således överföring av uppgifterna i taxametern inte ske och uppgifterna i taxametern lagras då för att föras över när fordonet på nytt kommer in i täckningsområdet. Det är fram- för allt taxifordon som är anslutna till större beställningscentraler som via radiolänk skickar uppgifter från taxametern till datasystem. Beställningscentralens uppgift är bl.a. att följa taxifordonens verk- samhet och administrera kreditbetalningar. Vid överföring av in- formation används också allmänna nät (publika nät), GPRS. Överföring av uppgifter via telefonmodem Överföring av informationen i en taxameter via telefonmodem innebär att man ansluter taxameterns minnesenhet till ett data- system genom ett modem och för över de lagrade uppgifterna via telefonnätet. Överföring av uppgifter via telefonmodem har inte några begränsningar vad avser avstånd mellan taxametern och det administrativa datasystemet. Det nämnda sättet att överföra upp- gifter från taxametrar används i huvudsak av mindre beställnings- centraler och de taxiåkare som inte är anslutna till beställnings- centraler, s.k. friåkare. Överföring av uppgifter genom minneskassett I vissa taxametrar lagras uppgifterna i en minneskassett som åkaren tar ur taxametern och för in direkt i datorn. Ett sådant system kräver att åkaren inte har alltför långt till det administrativa datasystemet, eftersom taxameterns minneskapacitet är begränsad. Nedan följer en beskrivning av olika myndigheter och andra organ som verkar inom bl.a. yrkestrafiksektorn. har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela vägtransport- systemet och skall särskilt verka för att bl.a. yrkestrafiken blir trafiksäker, miljöanpassad och effektiv samt bedrivs under lika vill- kor mellan företagen, se 1 och 2 §§ förordningen (1997:652) med instruktion för . Verket ansvarar även för frågor om yrkestrafiken, se 4 § samma förordning. 1993/94:168 s. 38 ff. anförde regeringen att borde stödja tillsynsmyndigheterna genom föreskrifter och all- männa råd samt genom utbildning och information avseende bl.a. rättstillämpning. Enligt regeringen var det också angeläget att verket vidareutvecklade sin årliga rapport till regeringen om till- ståndet i yrkestrafiken. 1995/96:131 s. 20 beskrev regeringen verkets roll bl.a. inom yrkestrafikområdet. Det är viktigt att och polisen samråder om utformningen av föreskrifter och allmänna råd och då beaktar hur bestämmelserna fun- gerar i praktiken. Regeringen vill i det sammanhanget hänvisa till det handlingsprogram för övervakning av yrkestrafiken som Rikspolis- styrelsen och , efter uppdrag av regeringen, gemensamt har utarbetat. En annan uppgift är att stödja lokala och regionala myndigheter genom att distribuera rättspraxis och samla tjänstemän och organisa- tionsföreträdare till återkommande träffar för att diskutera allmänna frågor. När det gäller mer komplicerade eller detaljerade regler är vikten av återkoppling stor. När erfarenheter av tillämpning har vunnits hos myndigheter och enskilda är det viktigt att dessa signaler når fram till regering och riksdag. Här har som central tillsynsmyndig- het en viktig funktion att fylla. utövar tillsyn över att de som har trafiktillstånd be- driver verksamheten enligt gällande bestämmelser och att inne- havare av taxiförarlegitimation uppfyller de krav som gäller för legi- timationen. Myndigheten skall också verka för att kraven på trafik- säkerhet, trafikmiljö och arbetsmiljö uppfylls samt att taxitrafiken drivs under konkurrensvillkor som är lika för alla trafikutövare, se 5 kap. 17 § YTL. Tillsynen innefattar en kontinuerlig prövning av att förutsätt- ningarna för tillstånd föreligger, se prop. 1997/98:63 s. 132. Det är i det län där den fysiska personen i fråga är folkbokförd respektive länet där ledningen till den juridiska personen finns som skall utöva tillsyn. Polisen har möjlighet att kontrollera bl.a. att fordon har rätt utrust- ning och i övrigt är i föreskrivet skick, att förare som kör taxi- fordon har taxiförarlegitimation och att reglerna om prisinforma- tion följs. Man har vidare möjlighet att hindra fortsatt färd om ett fordon framförs i strid mot YTL och att omhänderta registrerings- skylt för taxifordon om t.ex. fordonet används i taxitrafik utan till- stånd. Polisen har också befogenhet att kontrollera bl.a. om ett for- don som används i taxitrafik är utrustat med en taxameter av god- känd typ och om denna uppfyller kraven i YTF och föreskrifter. Den centrala förvaltningsmyndigheten på konkurrensområdet är . Konkurrenslagen (1993:20) innehåller förbud mot konkurrens- begränsande samarbete, vilket är sådant samarbete som har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på ett märkbart sätt eller som ger ett sådant resultat. I konkurrenslagen finns vidare förbud mot missbruk av dominerande ställning, se 6 och 19 §§ konkurrenslagen. Det finns dock vissa undantag från de nämnda förbuden, bl.a. är visst närmare angivet samarbete mellan taxiföre- tag eller mellan en beställningscentral och taxiföretag undantaget från förbudet mot konkurrensbegränsande samarbete, se 18 e § konkurrenslagen. Avtalet om samarbete skall vara skriftligt för att undantaget skall gälla och dessutom krävs att samarbetet avser gemensam transportverksamhet genom samverkan i en beställnings- central eller på annat sätt i syfte att uppnå effektivitetsvinster eller andra sådana ekonomiska fördelar. Samarbetet skall vidare behövas för att tillgodose det samhälleliga intresset av tillgång till taxiservice och får omfatta högst 40 taxifordon. Det beskrivna undantaget gäller emellertid inte samarbete som avser fastställande av gemensamma priser och uppdelning av marknader. får vidta åtgärder bl.a. mot förbjudna kon- kurrensbegränsningar. Vidare får på ansökan av besluta att verket får genomföra en under- sökning hos ett företag för att utreda, om detta har överträtt förbuden mot konkurrensbegränsande samarbete och missbruk av dominerande ställning på marknaden, se 47 § konkurrenslagen. är en central förvaltningsmyndighet för frågor om skatter, socialavgifter, vägavgift för vissa tyngre fordon, överlast- avgift, folkbokföring m.m. leder och ansvarar för taxeringsarbetet i landet, se 3 kap. 1 § taxeringslagen (1990:324). Det finns olika sätt för att göra utredningar i taxeringsärenden. Verket kan bl.a. förelägga den skattskyldige att visa upp t.ex. handling som behövs för kontroll av att uppgifterna i självdeklarationen är riktiga, se 3 kap. 5 § taxeringslagen. Om några uppgifter i en självdeklaration behöver kontrolleras genom avstämning mot t.ex. räkenskaper, får komma överens med den skattskyldige, om att sådan avstämning skall göras hos honom eller henne (taxeringsbesök) eller vid annat personligt sammanträffande. Överenskommelser får även träffas om besikt- ning av inventarier eller annat som är av betydelse för taxerings- kontrollen, se 3 kap. 7 § taxeringslagen. får besluta om taxeringsrevision för att kontrollera att bl.a. deklarationsskyldighet fullgjorts riktigt och fullständigt. Taxeringsrevision får göras hos t.ex. den som är eller kan tänkas vara bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1999:1078), se 3 kap. 8 § taxeringslagen. är en åklagarmyndighet för bekämpning av ekonomisk brottslighet. Myndigheten svarar för frågor om sam- ordning och andra åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten i den utsträckning som framgår av förordningen (1997:898) med instruktion för , andra författningar och regeringens beslut. ansvarar dessutom för samordningen av de nationella åtgärderna mot bedrägerier, miss- bruk och annan oegentlig och ineffektiv hantering och användning av EU-relaterade medel i landet. Vid handläggs mål som avser bl.a. skatte- brottslagen (1971:69) och mål vars handläggning ställer särskilda krav på kännedom om finansiella förhållanden, näringslivsförhållan- den, skatterätt eller liknande. skall utveckla metoder för att effektivi- sera bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. Myndig- heten skall särskilt följa och analysera utvecklingen av den ekono- miska brottsligheten, följa rättstillämpningen och utarbeta förslag till åtgärder. Myndigheten skall också lämna information om den ekonomiska brottsligheten till bl.a. andra myndigheter. 5.1.7Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) SWEDAC är en myndighet under med upp- gifterna att verka som nationellt ackrediteringsorgan samt att sam- ordna, övervaka, ge råd om och informera i kontrollfrågor enligt lagen (1992:1119) om teknisk kontroll. Alla myndigheter som utfär- dar regler om provning och kontroll måste samråda med SWEDAC. SWEDAC kompetensprövar de organ som skall utföra analys, provning, kalibrering, certifiering, kontroll och besiktning. Denna process kallas ackreditering. SWEDAC ackrediterar på uppdrag av de företag eller andra organ som ansöker om detta. Ackreditering är frivillig, men på vissa områden är ackreditering en förutsättning för att få bedriva viss verksamhet, enligt krav från myndigheter eller andra organ. Besiktning av taxametrar skall göras senast från senaste be- siktning av en godkänd verkstad. Godkännande av verkstäder skall ske genom ackreditering enligt lagen om teknisk kontroll. SWEDAC skall underrätta om de ackrediteringar och återkallelser av ackrediteringar som beslutas, se 7 kap. 3 § YTF. är ett aktiebolag, som ägs av svenska staten genom . Forsknings- institutets uppgift är att bidra till tillväxt och konkurrenskraft i näringslivet samt till säkerhet, god miljö och en hållbar utveckling i samhället. bedriver behovsmotiverad forskning och har ett brett tjänsteutbud inom teknisk utvärdering och mätteknik. Minst ett exemplar av en serietillverkad taxametertyp skall genom- gå utvärdering hos . 6Överväganden och förslag av- seende den ekonomiska brotts- ligheten inom taxinäringen 6.1Är taxinäringen särskilt utsatt för ekonomisk brottslighet? Utredningens bedömning: Taxinäringen är särskilt utsatt för ekonomisk brottslighet. Frågan om taxinäringen är särskilt utsatt för ekonomisk brottslighet är av centralt intresse vid överväganden av om det finns behov av ytterligare åtgärder mot ekonomisk brottslighet inom den nämnda branschen. har i sitt betänkande SOU 1997:111 bl.a. kartlagt vilka branscher som är utsatta för ekonomisk brotts- lighet och föreslagit metoder för att minska brottsligheten i dessa. Utredningen har därvid funnit att taxi-, flytt-, restaurang-, frisör-, delar av bygg- samt städbranscherna är utsatta för ekonomisk brotts- lighet. I betänkandet (s. 245) konstateras att i taxibranschen består problemen i att alla intäkter inte redovisas och att de används för betalning av svarta löner. anförde bl.a. följande om skatteundandragande i taxinäringen, SOU 1997:111 s. 246. Många företag som av skattemyndigheten i har fått sina taxeringar höjda har fått det efter s.k. skrivbordsgranskning. Det är således i första hand intäkter som har varit möjliga att kontrollera mot beställningscentralens noteringar som har lett till höjningar. Någon närmare undersökning av hur intäkter undanhållits har inte gjorts. Det har emellertid visat sig vid dessa kontroller och andra kontrollaktioner mot taxiföretag, som ofta slutat med brottmålsdomar, att metoderna för att minska de redovisade intäkterna är avancerade. Det finns t.ex. särskilda dataprogram som på av företagen begärt sätt krymper de Överväganden och förslag avseende den ekonomiska brottsligheten intäkter som rätteligen borde framgå av taxameterns registreringar. Förekomsten av krympningsprogram visar inte endast att det finns en icke föraktlig efterfrågan på sådana utan också att problemen i branschen är mycket allvarliga. Särskilt allvarligt är det dubbla fusk som påvisades i där personer som erhållit sjukpen- sion, arbetslöshetsersättning eller sjuklön kört taxi mot svart ersätt- ning. Problemet med oredovisade intäkter i taxinäringen är bl.a. beskrivet i betänkandet SOU 1999:60 s. 48, i vilket taxiutredning an- förde bl.a. följande. Inom taxinäringen är kundkretsen ofta anonym och kontanttransak- tioner förekommer i stor utsträckning. Ett vanligt sätt att fuska på är att kontantintäkter inte redovisas. Värst är situationen i de tre stor- stadsområdena , och . På landsbygden och i glesbygden är situationen helt annorlunda. Här utgörs verksamheten till största delen av samhällsbetalda resor. Betalning för dessa erhålls efter ett faktureringsförfarande, vilket medför att penningflödet är syn- ligt. Kontantkörningarna är få och därmed är möjligheten att stoppa pengarna i fickan liten. Oredovisade intäkter är ett fenomen som förekommer bland såväl åkare som är anslutna till en beställningscentral som åkare som står utanför sådan samverkan. I de större etablerade beställningscentralerna tar man dock ofta hand om och sparar all taxameterinformation. Vet- skapen om att informationen finns lagrad gör det sannolikt mindre attrak- tivt att fuska. I en promemoria som inkommit till denna utredning, Utredningen om taxinäringen, har uppskattat summan av oredovisad omsättning inom taxinäringen. gör då den bedömning- en att ca saknas i omsättning vilket mot- svarar ca 20–av omsättningen inom näringen. I prome- anför bl.a. följande. Före avregleringen före- kom en del skattefusk inom branschen men efter avregleringen, som framför allt i de större städerna kom att medföra fler bilar och ökad konkurrens, har skattefusket nått en helt oacceptabel nivå. Enligt egna uppgifter fanns vid taxering 8 537 taxiföretag i landet. Dessa företag redovisade en total omsättning Överväganden och förslag avseende den ekonomiska brottsligheten Siffermaterialet måste användas med viss för- siktighet eftersom det finns vissa osäkerheter i detsamma. får från regioner regelbunden information om hur kontrolläget ser ut i många skilda branscher. Vad gäller taxi- branschen finns den uppfattningen att det regelverk som finns (föreskrifter) är utmärkt för att säkra att skatter och avgifter redovisas på ett korrekt sätt. Men, i alltför många fall följs inte föreskrifterna. Den information som kommer till huvudkontoret från regionerna visar att, i alltför många fall, det görs medvetna fel i fråga om skatter och avgifter. Grovt fifflande och fuskande med taxametrar förekommer i alltför stor omfattning. Hos vissa taxiföretag finns också en hög andel oredovisade löner. Information från skatteregionerna visar också att skattefelet är mindre i glesbygd där en stor del av kör- ningarna sker mot faktura (skolskjutsar, sjuktransporter, färdtjänst etc.) än i de större städerna där övervägande delen av körningarna sker mot kontant betalning alternativt kortbetalning. Bland de taxiföretag som nämnts ovan finns över 3 000 företag som vid taxering redo- visade en omsättning . Beloppet är, enligt uppgift vad gäller storstäder, ett minimibelopp för överlevnad. Skatte- verkets huvudkontor har sökt uppskatta summan av oredovisad omsättning inom taxibranschen. Huvudkontoret gör då den bedöm- ningen att ca saknas i omsättning vilket motsvarar av omsättningen inom branschen. Taxinäringen är en av kontantbranscherna i landet. Utmärkande för kontantbranscherna är enligt , SOU 1997:111 s. 20, att det sker en mängd små transaktioner där köparna huvudsakligen är enskilda konsumenter som saknar intresse av kvitto. Företagen i kontantbranscherna är i regel små och har inget behov av internkontroll, eftersom den enskilde företagaren kontrol- lerar kassaflödet. Enligt är den nämnda strukturen en grund för skatteundandraganden. Såsom redovisats har i en promemoria som inkommit till utredningen uppskattat summan av oredovisad omsättning inom taxinäringen. bedömning är att ca årli- gen saknas i omsättning i taxinäringen vilket motsvarar ca 2025 pro- cent av den totala omsättningen. Utredningen om taxinäringen delar uppfattning att skattefusket inom taxinäringen uppnått en oacceptabel nivå. Överväganden och förslag avseende den ekonomiska brottsligheten Utredningen är av uppfattningen att tillsyn och samverkan mellan myndigheter är ett viktigt instrument för att komma till rätta med missförhållanden inom taxinäringen. Missförhållandena kan avse bl.a. brott mot bestämmelser i och YTF samt bestämmelser om bok- föring och taxering. Dessa brott kan ha nära samband med varandra. I kapitel 5 redovisas olika myndigheters arbetsuppgifter som kan ha anknytning till taxinäringen. När det gäller tillsyn över taxinäringen är i författ- ning utpekad som tillsynsmyndighet över att den som har trafiktill- stånd bedriver verksamheten enligt gällande bestämmelser, se 5 kap. 17 § YTL. är beroende av information och bistånd från andra myndigheter i det arbetet. har dock ett sektorsansvar för hela vägtransportsystemet.