sou · GSB370 · 2005-01-01 00:00:00 — En arbetsgivare som diskriminerar kvinnor kommer att få betala mer för att anställa män och det högre kostnadsläget kommer att tvinga arbetsgivaren att sluta löne- diskriminera kvinnor eller lägga ner verksamheten. Mycket talar dock för att stora delmarknader av arbetsmarknaden inte är så konkurrensutsatta, vare sig på produktmarknaden eller i egenskap av köpare av arbetskraft. Forskningen visar också att ju lägre kon- kurrens i en viss bransch, desto högre löner. Med andra ord kan arbetsgivare som verkar under sämre konkurrensförhållanden ha råd att kvotera in män om de har den önskan. finns det en rad ekonomiska teorier om diskriminering på arbetsmarknaden, där en situation med diskriminering är både lönsam och långsiktigt stabil för arbetsgivaren. Viss forskning visar också att lönsamheten i jämställda företag är högre, vilket stöder hypotesen att jämställda arbetsgivare tjänar ekonomiskt på att de inte behöver betala ett pris för nöjet att diskriminera kvinnor. En teori där diskriminering är en långsiktigt hållbar strategi är när ar- betsgivaren tror eller vet att arbetskamrater och kunder nedvär- derar kvinnor. Om arbetskamrater och andra kontakter värderar kvinnor lägre påverkas kvinnors produktivitet av denna diskri- minering. Ett exempel kan vara när ett företags kunder och affärs- kontakter före drar att kommunicera med manliga representanter för företaget. Kvinnodiskriminerande medarbetare och kunder på- verkar därmed anställda kvinnors produktivitet i negativ riktning. Kvinnor på dessa arbetsplatser har då ingen möjlighet att vara lika produktiva som män och kommer därför att få sämre lön och utvecklingsmöjligheter. Ett konkret exempel kan hämtas från kvinnliga ingenjörers arbetsförhållanden. Enligt Civilingenjörsförbundets intervju med kvinnliga ingenjörer 1996 uppgav en stor del av de intervjuade att de inte nått sina karriärmål, många var missnöjda med hur de blev Varför inte dela lika? Bilaga 13 till LU 2003/04 behandlade av ledningen och att småbarnsmammor diskrimine- rades.112 Kvande & [1993] analyserade hur manliga ser på kvinnliga. Enligt deras studie finns det två förhåll- ningssätt. För det första är det de äldre männen i ledande positio- ner som i och för sig inte känner sig hotade av kvinnliga ingenjörer men som å andra sidan inte anser att kvinnor kan vara likvärdiga, kompetenta medarbetare. För det andra är det de yngre männen inom yrket. Dessa hänvisar ofta till att kunder och underordnade skulle ha problem med kvinnor i ledande positioner. Om arbetsgivare, arbetskamrater och/eller kunder har vad som i litteraturen kallas smak eller preferens för diskriminering är det inte bara i lönenivåer kvinnor blir eftersatta utan även vid en hel rad strategiska punkter i arbetslivet. Direkt diskriminering på arbets- marknaden bidrar därför till att öka den vertikala könssegrege- ringen på arbetsmarknaden. Rekryteringsprocessen påverkas; vem som överhuvudtaget blir kallad till anställningsintervju, hur kvin- nor och män värderas i sådana sammanhang, vem som slutligen anställs, tillgången till vidareutbildning och andra utvecklingsmöj- ligheter. Statistisk diskriminering på arbetsmarknaden En annan orsak till att arbetsgivare diskriminerar kvinnor är att de tror sig veta att kvinnor i genomsnitt är mindre produktiva än män. Denna sortens särbehandling kallas för statistisk diskriminering. Eftersom det är kostsamt att ta reda på om en individuell kvinna eller man är tillräckligt produktiv eller karriärorienterad sparar arbetsgivaren resurser genom att dra alla över en kam och behandla individer utifrån kännedom eller förutfattade meningar om grup- per. Exempel på en sådan föreställning är att kvinnor som grupp uppfattas som familjeorienterade och män uppfattas som kar- riärorienterade, se t.ex. SOU 2004:43. Karriärorienterade kvinnor kommer då att bli lönediskriminerade och få sämre utvecklings- möjligheter än karriärorienterade män. Och män som inte är karriärorienterade kommer att gynnas. Om föreställningen som ligger till grund för särbehandlingen är sann kommer däremot inte det genomsnittliga lönegapet mellan kvinnor och män att påverkas. Exempelvis om det är så att kvinnor i genomsnitt har längre från- varoperioder än män så kommer de löner kvinnor får enligt denna 112 och [1996]. Bilaga 13 till LU 2003/04 Varför inte dela lika? modell att stämma i genomsnitt, men karriärorienterade kvinnor kommer att bli sämre behandlade. Statistisk diskriminering bidrar till att upprätthålla den könsmässiga segregeringen eftersom ten- densen blir att män hamnar på ställen där det krävs engagemang, utbildning och hög närvaro. Kvinnor kommer att segregeras till positioner där sådana egenskaper är mindre nödvändiga, vare sig de är karriärorienterade eller familjeorienterade. För mer om statistisk diskriminering, se t.ex. SOU 2003:36. Utöver att andra aktörer på arbetsmarknaden skulle ha rent könsdiskriminerande preferenser och statistisk diskriminering finns ytterligare teorier som sorterar under begreppet diskrimi- nering på arbetsmarknaden. Det första exemplet är osynliga bar- riärer som bidrar till att kvinnor diskrimineras på arbetsmarknaden. Det kan exempelvis röra sig om att kvinnor har sämre tillgång till mentorer eller att de utesluts från eller har mindre tillgång till informella nätverk (sport, öl och bastu efter jobbet!). Dessa osynliga barriärer får till följd att kvinnor får sämre tillgång till arbetsrelevant information och stöd, vilket sänker deras produk- tivitet jämfört med män. Det kan också finnas föreställningar om att kvinnor inte passar in, något som oftast baseras på omedvetna könsstereotypiska resonemang. För svenska högutbildade kvinnor finns ett s.k. glastak; dvs. en punkt i karriären där de inte når längre. På motsvarande sätt finns för män inom kvinnliga yrken en s.k. glashiss som gör det möjligt för dem att klättra snabbare än vad kvinnorna inom yrket kan.113 4.5.4Återkopplingseffekter mellan diskriminering och humankapital Diskriminering av kvinnor på arbetsmarknaden gör att avkast- ningen på kvinnors humankapital är lägre jämfört med mäns. Ut- sikterna om en sämre avkastning på utbildningsinvesteringar kan leda till lägre och andra utbildningsinvesteringar i tidigare skeden i livet. Denna senare sorts effekt av diskriminering, kallar Blau, Ferber & Winkler [2001] feed-backeffekten. Den är sällan föremål för teoretiska eller empiriska studier. Den totala effekten av diskri- minering på arbetsmarknaden består alltså dels av effekter som direkt påverkar individens arbetsmarknadsstatus och dels av indi- rekta effekter på individernas fria val när det gäller val av utbild- 113 Se , J., , A. & S. Vroman [2003]. Varför inte dela lika? Bilaga 13 till LU 2003/04 ning, yrkesbana, arbetstid etc. Den senare bidrar till att förstärka och upprätthålla den ojämna arbetsfördelningen i hemmet som i sin tur förstärker kvinnors och mäns ojämlika arbetsmarknadsstatus. Man kan alltså tala om en ond cirkel. 5De offentliga välfärdssystemen och kön ...(D)iskussionen om födelsetal, åldrande, betalt och obetalt arbete, liksom framtida behov av omsorg och försäkrings- system kan inte föras utan en analys av könsspecifika villkor och konsekvenser av dem för kvinnor och män. & Å. [2001], sid 96. 5.1Den offentliga välfärden påverkas av ansvarsfördelningen mellan könen I kapitel 3 konstaterades att dagens traditionella eller könskon- servativa, fördelning av hemarbete och förvärvsarbete mellan könen, medför att svenska kvinnor är mer beroende av socialför- säkringarna och av de offentliga välfärdstjänsterna för sin försörj- ning än de svenska männen. Kvinnor är också mer positivt inställda till den offentliga välfärdsmodellen än män.114 Hälften av alla mark- nadsarbetande kvinnor i arbetar i offentlig sektor och en stor majoritet av dessa inom kvinnliga yrken inom vård, utbild- ning och omsorg. Den skeva fördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män, den skeva fördelningen av ekonomiska resurser och den könssegregerade arbetsmarknaden har alla samband med samhällets genussystem, eller genusordning, som diskuterades i kapitel 4. Genusordningen och dess könsnormer i sin tur under- byggs och upprätthålls av skillnader i arbetsmarknadens ekono- miska villkor för kvinnor och män, men influeras också av den förda politiken på en rad områden. (Detta tas upp i det avslutande kapitlet). Graden av jämställdhet115 i samhället är en spegling av 114Oskarson, M. & L. Wängnerud [1995]. 115Formellt sätt är samhället antingen jämställt eller inte jämställt. I detta kapitel talas emellertid om graden av jämställdhet, där tanken är att en fördelning med 35procent kvinnor och män är mer jämställd än en med en ännu lägre andel kvinnor. De offentliga välfärdssystemen och kön Bilaga 13 till LU 2003/04 genusordningen och andra normer. Könsnormer påverkar graden av jämställdhet i betalt och obetalt arbete, vilket i sin tur sannolikt kommer att ha avgörande betydelse för hur välfärdssystemen utvecklas . Jämställdheten påverkar den demografiska utvecklingen via effekter på födelsetalen och via könsspecifika effekter på folkhälsan. Den bidrar kanske även till nya mönster i familjebildning såsom sammanboende, giftermål och skilsmässor. Människors geografiska rörlighet påverkas också av föreställningar om kön. Den framtida jämställdheten kommer också att vara viktig för finansieringen av den offentliga välfärden. Detta för att den köns- mässiga arbetsfördelningen av betalt och obetalt arbete och även könssegregeringen på arbetsmarknaden kan påverka det totala arbetsutbudet. Könsspecifika hälsoskillnader och könsspecifika ar- betsvillkor påverkar kvinnors och mäns möjlighet att försörja sig själva och därmed, via skattesystemet, hjälpa till att försörja andra. Slutligen påverkar jämställdheten även den reala sidan av väl- färdsstaten eftersom de offentliga tjänsterna produceras i hu- vudsak av kvinnor i s.k. kvinnoyrken inom vård, utbildning och omsorg. Hur villkoren i dessa utvecklas har stor betydelse för vem som arbetar kvar och vem man kan rekrytera . Var och en av dessa frågor tas upp i detta kapitel. I kapitlets början diskuteras de offentliga välfärdstjänsterna i bred mening, men mot slutet diskuteras främst den betalda och obetalda äldre- omsorgen eftersom den väntas stå för den största behovsökningen . 5.2Ändrad befolkningsstruktur ändrar förutsättningarna för välfärdssystemen Ett lands demografiska struktur kan illustreras med en s.k. befolkningspyramid. Traditionellt har dessa sett ut just som pyramider med allt större årskullar nyfödda bland de unga i pyramidens bas, och allt färre kvarvarande personer i varje årskull ju högre upp i åldrarna man kommer. Detta pga. att födelsetal över den s.k. jämviktsfruktsamheten på 2,1 barn per kvinna gjort att det fötts fler barn än året innan. Kring detta mönster finns förstås mer eller mindre bestående störningar: krig och ändrat reproduktionsbeteende är två exempel. Medicinska landvinningar, ursprungligen i form av lägre spädbarnsdödlighet, men på senare Bilaga 13 till LU2003/04 De offentliga välfärdssystemen och kön tid bland alla åldersgrupper, och särskilt bland de äldre, är en annan bidragande orsak till att befolkningsstrukturen ändras. Den traditionella befolkningsstrukturen med ökande årskullar och en växande totalbefolkning pga. högre födelse- än dödstal, är gynnsam för uppbyggnad och bibehållande av den offentlig-finansi- erade välfärdsstaten. Arbetskraften och därmed skattebaserna och - intäkterna ökar år från år.116 Ett konkret exempel är pensions- systemen där en växande arbetande befolkning gör att de som betalar in till systemet är fler än dem som får utbetalningar . Med en traditionell befolkningsutveckling bibehålls eller förbättras försörjningskvoten.117 har emellertid en rad samverkande faktorer bidragit till att den genomsnittliga befolkningspyramiden i västvärlden inte längre ser ut som en pyramid utan har antagit en högsmalare form med en puckel bestående av de stora årskullarna födda på 1940– talet. Befolkningsprofilen innebär alltså en liten befolknings- återväxt (låga födelsetal), större (men minskande) årskullar i mitten och ökande årskullar i toppen (pga. förbättrad överlevnad särskilt bland de äldre). Den ekonomiska konsekvensen av denna befolkningsutveckling är att allt färre ska försörja allt fler i fram- tiden. föddes 1,7 barn per kvinna i fertil ålder i . Detta är historiskt sett en mycket låg siffra.118 När det var kris i befolk- ningsfrågan, på 1930–talet, noterades ett födelsetal på 1,7 barn per kvinna; det dittills lägsta. Utan nettoinvandrig minskar befolk- ningen snabbt med sådana födelsetal och det får också negativa effekter på försörjningskvoten. gör emellertid den bedömningen att födelsetalen under senare halvan av 1990–talet varit konjunkturellt låga och antar i sin senaste be- folkningsprognos att fruktsamheten kommer att stiga till 1,85 barn per kvinna i barnafödande ålder och därefter antas födelsetalet vara . På åldersgruppnivå tror SCB att kvinnor 116Under förutsättning att sysselsättningen bibehålls. Får vi s.k. jobless growth betyder inte en ökande andel i arbetsför ålder nödvändigtvis en lättande försörjningsbörda. 117Med försörjningskvoten eller försörjningsbördan menas det relativa förhållandet mellan de som ska försörjas – unga och gamla – och personer i arbetsför ålder. De senare brukar definieras som befolkningen i åldern 20–. 118Endast året före, 2002, noterades ett ännu lägre födelsetal: 1,6 barn per kvinna. De offentliga välfärdssystemen och kön Bilaga 13 till LU 2003/04 födda på 1960–talet kommer att uppvisa en slutlig fruktsamhet kring 2 barn per kvinna, men man befarar att kvinnor födda på 1970–talet, som första historiska generation svenska kvinnor, inte kommer att göra det.119 Utvecklingen med födelsetal under den så kallade jämvikts- fertiliteten på 2,1 barn per kvinna bidrar till utvecklingen av en åldrande befolkning och de försörjningsutmaningar som följer med denna. På kortare sikt lättar emellertid försörjningsbördan på den arbetsföra delen av befolkningen (oftast mätt som andelen människor i åldrarna 20–i befolkningen) med låga födelsetal, men på – ungefär 20–– kommer mindre årskullar som träder ut på arbetsmarknaden att generera en vikande arbetsför befolkning, vilket då försämrar försörjningsvillkoren. Det försäm- rade försörjningsläget påverkar kvinnor och män olika. Födelsetalen – en fråga om kön och genusordning SCB undersökte vilka faktorer som påverkar antalet barn svenska kvinnor och män får. En rad faktorer inverkar på antalet barn för såväl svenska kvinnor som män, men effekten av varje faktor är ofta mindre för män. Ålder vid första barnets födelse spelar stor roll för en persons slutliga antal barn. Benägenheten att få ett tredje barn är t.ex. starkt beroende av förälderns ålder vid första barnets födelse. Detta samband är starkare bland kvinnor där åldern lägger större begränsningar på kvinnor än män. Men kontrollerat för ålder vid första barnets födelse är det högutbildade kvinnor och män som får flest barn. Vidare får kvinnor och män i storstäder färre barn än föräldrar på andra orter. Utöver dessa aspekter av individens socioekonomiska bakgrund finns en mycket viktig faktor för barnafödande. Hoem (2000) visar att det för unga svenska kvinnor är väldigt viktigt att ha en egen försörjning innan de skaffar barn.120 En annan demografisk rapport från SCB121 visar att både kvinnors och mäns benägenhet att skaffa ett första barn är beroende av deras arbetsmarknadsstatus; fast anställd, tidsbegränsat anställd, ej i arbetskraften och arbetslösa. De vars fruktsamhet påverkas mest av dålig arbetsmarknadsstatus är kvinnor i tidsbegränsade anställningar. Detta kan bero på 119SCB, Demografiska rapporter 2002:5. 120Hoem, B. [2000]. 121SCB, Demografiska rapporter 2001:2. Bilaga 13 till LU2003/04 De offentliga välfärdssystemen och kön att de anser sig ha fastnat i denna ogynnsamma anställningsform som ger dålig trygghet vid barnafödande och som försörjningsbas för en familj. En hypotes som SCB framför är att arbetsmarknads- läget påverkar födelsetalen även bland personer med fast anställ- ning i negativ riktning. Utöver socioekonomiska, geografiska och arbetsmarknads- relaterade bestämningsfaktorer finns två viktiga faktorer som har med de blivande föräldrarnas attityder att göra. För det första finns det en allmän tendens att skjuta upp barnafödandet. I en enkät- undersökning som SCB gjort122 visar det sig att unga personer vill hinna göra annat först, vill utbilda sig färdigt först och etablera sig på arbetsmarknaden innan de skaffar sitt första barn. För det andra vill de ha en bra relation till barnets andra förälder. Detta var något vanligare för kvinnor än för män. Slutligen visar det sig vid internationella jämförelser att en barn- och familjevänlig politik bidrar till högre födelsetal. I länder där kvinnor måste välja mellan arbete och barn väljer de i allt högre grad arbete och följden är mycket låga födelsetal. I , och finns lägsta födelsetal, alla lägre än barn per kvinna. Svenska kvinnor och män skiljer sig något mer när det gäller barnlöshet. Barnlösheten är störst bland högutbildade kvinnor och bland lågutbildade män. I storstäder är den större för alla grupper än i andra delar av landet. Det faktum att de flesta effekterna på barnafödandet är mindre för män än för kvinnor beror förmodligen på att blivande pappor har större valmöjligheter. För det första kan de av biologiska skäl förlägga sitt föräldraskap friare i tiden än kvinnor. För det andra ges män en större valfrihet i föräldraskapet pga. normer om manligt föräldraskap, se kapitel 4. Män kan därmed t. ex. ta ut föräldra- ledighet som det passar dem eller välja bort den helt om det passar bättre. Denna valfrihet är svagare för kvinnor. Eventuell amning och ett större socialt tryck i form av omvärldens normer och förväntningar på nyblivna mammor gör att mammor inte på samma sätt kan förhålla sig flexibla till försörjning och föräldraskap. Villkoren för kvinnor att förena utbildning, arbetsliv och familj försvåras dess- utom av de biologiska faktorer som sätter gränser för kvinnors fertilitet. Då kvinnor hade betydligt högre svarsfrekvens än män 122 SCB, Demografiska rapporter 2001:1. De offentliga välfärdssystemen och kön Bilaga 13 till LU 2003/04 drog SCB slutsatsen att frågan om barnafödande engagerar kvinnor i betydligt högre grad än män, både bland de som redan har barn och de som inte har det. Ännu en faktor som påverkar födelsetalet är graden av jämställdhet inom familjen. I familjer där pappan tar ut föräldra- ledighet föds fler barn än de familjer med traditionell arbets- delning, se Oláh [2003]. Även rapporterar liknande resultat: benägenheten att skaffa ett tredje barn är störst i familjer där mannen och kvinnan har lika höga inkomster,123 vilket förmodligen är vanligare i mer jämställda hushåll. Den framtida utvecklingen av de normer och föreställningar om kön som påverkar hushållens arbetsfördelning är således viktig för framtidens födelsetal och därmed för försörjningsbördan. 5.2.2Ökande livslängd och hälsostatus har effekt på behovet av vård och omsorg har den förväntade livslängden för nyfödda i ökat från runt till runt . Den förväntade livslängden vid födseln var för kvinnor och för män. Om beräknar SCB att dessa siffror ska ha ökat till respektive . Skillnaden mellan kvinnor och män i detta avseende har varierat över tiden. Som störst var skillnaden i förväntad livslängd vid födelsen hela –talet. har skillnaden minskat och var 2003 . En orsak till ökad medellivslängd är den medicinska utvecklingen som förbättrat överlevnaden i alla åldrar och särskilt i äldre ålders- grupper. Andra orsaker är bättre uppväxtvillkor, bättre mat- och rökvanor hos befolkningen i åldern 20–64 år.124 Men även om medellivslängden ökar är det inte säkert att hälsan förbättras i andra avseenden. Lågutbildade kvinnors hälsa har t. ex. försämrats under senare år.125 Livslängd och folkhälsa har betydelse för välfärden på tre sätt. För det första ändrar en ökad livslängd det genomsnittliga förhållandet mellan förvärvsaktiva år och försörjda år. Försörj- ningskvoten försvagas med en åldrande befolkning även om de är friska. För det andra påverkar hälsoläget bland den arbetsföra 123RFV [2003]. 124Statens folkhälsoinstitut [2004]. 125Statens folkhälsoinstitut [2004]. Bilaga 13 till LU2003/04 De offentliga välfärdssystemen och kön befolkningen det totala arbetsutbudet. För det tredje påverkar hälsan hos de äldre hur mycket resurser i form av hälso- och sjuk- vård respektive omsorg som behövs om det – som rapporterar – finns ett samband mellan sjuklighet och omsorgsbe- hov och ökande livslängd. Svenska kvinnor överträffar svenska män avseende två viktiga hälsoindikatorer: livslängd och avsaknad av hjärt- och kärlsjuk- domar. Trots detta har kvinnor högre sjukfrånvaro än män. Så har det emellertid inte alltid varit. I mitten av 1970–talet hade svenska kvinnor färre sjukfall än svenska män. Sedan omkring 1980 har kvinnor haft fler sjukfall än män. hade kvinnorna fler sjukfall än männen. Det råder ett positivt samband mellan andel av befolkningen som är i arbete, och sjukfrånvaron bland de arbetande. De ökande sjukskrivningarna bland kvinnor, särskilt de långa (), kan fram –talets slut förklaras med svenska kvinnors ökande arbetskraftsdeltagande. kan kvinnornas ökande sjukskrivningar dock inte för- med ett ökat arbetskraftsdeltagande utan orsakerna måste sökas på annat håll. Om man begränsar sig till att studera långtidssjukskrivningar, som alltid kräver diagnos av läkare, kan det konstateras att fler kvinnor än män sjukskrivs för de flesta diagnoser. –talet är det ökningen av sjukskrivningar för psykiska sjuk- domar som dominerat utvecklingen för kvinnor. Det finns två dominerande hypoteser om varför kvinnor är mer långtidssjukskrivna än män. Den första utgår från att den psykosociala arbetsmiljön har försämrats inom kvinnodominerade yrken och på kvinnodominerade arbetsplatser främst inom kom- muner och landsting. Hypotesen styrks av studier som visar att samma arbetsmiljöfaktorer är lika viktiga för kvinnor och män (fysiska arbetsmiljöproblem och s.k. hög anspänning (kombina- tionen höga krav och låg kontroll), mobbing, ekonomiska pro- blem). Andra studier visar att ökande anpassningsmöjligheter i arbetet vid sjukdom leder till färre sjukskrivningar. I kvinnoyrkena saknas ofta dessa möjligheter. 126 Stycket bygger på , M. [2004]. De offentliga välfärdssystemen och kön Bilaga 13 till LU 2003/04 I studier där enbart sambandet mellan yrke och sjukskrivningar studerats är resultaten i samklang med dem från arbetsmiljö- studierna. Dessa visar också att kvinnors sjukfrånvaro är allra högst i mansdominerade yrken.127 [2002] visar vidare att långtidssjukskrivningar för psykisk sjukdom och ut- brändhet har ökat på hela arbetsmarknaden, men är betydligt vanligare inom offentliga sektorn, särskilt bland kommunanställda. Inom s.k. kontaktyrken med hög andel kvinnor som olika lärar-, vård-, omsorgs-, och serviceyrken är sjukskrivningarna för psykiska besvär vanligare än i andra yrken. Den andra hypotesen går ut på att kvinnors ökande arbets- kraftsdeltagande och minskande deltidsarbete i kombination med ett bibehållet huvudansvar för hemarbetet, skapar en övervikt i eller dubblering av kvinnors totala arbetsbörda som leder till större ohälsa och fler sjukskrivningar. Viss forskning tyder även på att själva upplevelsen av en orättvis arbetsfördelning inom familjen leder till att kvinnor mår sämre. Det är dock ont om studier med mått på kvinnors totala arbetsbörda. [2004] konstaterar att könssegregeringen i betalt och obetalt arbete såväl som på arbetsmarknaden skapar inte bara eko- nomiska utan även hälsomässiga skillnader till kvinnors nackdel. Enligt [2004a] finns det tre teorier om hur ökande livslängd och de äldres hälsa hänger ihop.128 Den första går ut på att perioden av sjukdom och omsorgsberoende före döden blir allt kortare.