sou · GSB347 · 2005-01-01 00:00:00 — Ansvaret för att övervaka den offentliga stödgivningen ligger på regeringen. Ett samlat tillsynsansvar över den offent- liga stödgivningen hos , inkluderat efterlevnaden av den föreslagna s.k. transparenslagen, skulle öka slagkraften och trovärdigheten i denna del av konkurrenspolitiken. roll på marknaderna för elektronisk kommuni- kation förstärks. Särregleringar för att uppnå en fungerande konkur- rens på vissa regelreformerade marknader riskerar att leda till höga transaktionskostnader för aktörerna till följd av krav som ställs vid sidan av den generella konkurrenslagstiftningen. Post- och tele- styrelsens ansvar för marknadsanalyser och bedömningar av konkurrensen på telemarknaden bör läggas hos . ges ökade anslag. Konkurrenspolitikens tro- värdighet kräver ett effektivt regelverk, tillräckligt kraftfulla sank- tionsmöjligheter och en tillsynsmyndighet med resurser att upp- täcka och beivra de allvarligaste konkurrensproblemen på mark- naden. verksamhet är i stor utsträckning begränsad till kartellbekämpning. Verkets anslag för att klara nuvarande och framtida uppgifter bör därför förstärkas med totalt på årsbasis. Lagen om offentlig upphandling () förses med effektiva sank- tionsmöjligheter. Ett utbrett bruk av direktupphandling i strid med , riskerar att leda till en ineffektiv resursanvändning och sam- hällsekonomiska förluster. på upphandlings- området bör ges rätt att föra talan om en marknadsskadeavgifter vid allvarliga överträdelser av regelverket, bl.a. vid otillåten direkt- upphandling. För att så långt möjligt samla alla ärenden som rör konkurrensförhållanden vid samma domstol bör mål om mark- nadsskadeavgift avgöras av (). Förbättrade sanktionsmöjligheter m.m. vid överträdelser av kom- munallagen. näringsverksamhet skall drivas utan vinst- syfte och avse att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster. Det har emellertid i praktiken visat sig svårt för företag att överklaga kommunala beslut – t.ex. om att kommunen skall börja bedriva verksamhet på en konkurrensmarknad – eller att få pröv- ning av agerande som kan stå i strid med kommunallagen. Det finns därför skäl att utreda en ändring av lagstiftningen. Konkurrenshänsyn ges större genomslag i (PBL). Konsumenter har ett berättigat intresse av goda konkur- rensförhållanden som leder till ett större och mer varierat utbud av varor och tjänster samt lägre priser. En faktor som påverkar etable- ringsmöjligheterna i detaljhandeln är kommunernas planering för handel genom tillämpningen av PBL. genomför en parlamentarisk kommitté en översyn av plan- och bygglagstift- ningen. Det är önskvärt att konkurrensaspekter tydligare än vägs in vid detaljplanearbetet. Ändrad instansordning för överträdelser av konkurrenslagen. Den nuvarande sanktionsprocessen vid överträdelser av konkurrenslag- stiftningen är ofta mycket utdragen. I många länder beslutar konkurrensmyndigheten om sanktioner och inom EU fastställer kommissionen sanktioner, vilka kan överklagas till Förstainstans- rätten och i vissa fall vidare till . I tillämpas motsvarande ordning för beslut om ålägganden enligt 23 § Konkurrenslagen, som överklagas direkt till MD. Ett sätt att förkorta och effektivisera tiden från ett initiativ till ett slut- giltigt avgörande är att införa detta förfarande också på andra områden. För att den ökade effektiviteten i rättstillämpningen inte skall riskera att skada rättsäkerheten bör det finnas möjlighet att överklaga MD:s domar. Överklagan görs lämpligen till (), vilket skulle innebära att HD blir prejudikat- instans för samtliga konkurrensrättsliga frågor. Avhållande och avskräckande konkurrensskadeavgifter. kan ett företag åläggas att betala konkurrensskadeavgifter på av sin omsättning, vilket som regel kan betraktas som en tillräcklig nivå. Med hänsyn till utdömda avgiftsnivåer i avgjorda fall finns dock anledning att förtydliga regelverket för fastställande av avgifternas storlek i syfte att stärka deras avhål- lande och avskräckande effekt. resurstilldelning, sammansättning och kompetens. Med anledning av den föreslagna fokuseringen på MD:s roll vid prövningen av konkurrensrättsliga mål och ärenden finns det anledning att överväga domstolens sammansättning och bemanning. Domstolen bör tillföras en resursförstärkning om ca på årsbasis om kommissionens förslag genomförs. Förstärkta insatser mot ekonomisk brottslighet Med ekonomisk brottslighet avses här sådan brottslighet inklusive mutbrott och bestickning som har ekonomisk som motiv och som begås inom ramen för näringsverksamhet som inte i sig själv är kriminaliserad. Kommissionen har begränsat sina över- väganden till tre områden av särskild betydelse för att förbättra allmänhetens förtroende för näringslivet. Ansvaret för ekobrottsbekämpning är delat mellan () och resten av åklagarväsendet. Vi föreslår att bekämpningen av ekobrott effektiviseras genom att EBM så långt möjligt handlägger alla typer av ekobrott över hela landet. De långa handläggningstiderna vid EBM behöver mötas med en kombination av ökade resurser och en ökad effektivitet i handläggningen, bl.a. genom att inrätta en särskild kammare på varje avdelning med huvudansvar för handläggning av de stora eko- brottsmålen. EBM bör förstärkas med ca på årsbasis. Begångna brott kan vid prövningen i hovrätten vara närmare . I går processen ofta avsevärt snabbare till följd av systemet med plea bargain. kan där ingå överenskommelse med en person som är misstänkt för olika brott. Den misstänkte under- kastar sig ansvar för vissa brott och hjälper åklagaren med vittnes- mål m.m. mot att åklagarmyndigheten skriver av övriga brotts- misstankar. För att polis och åklagare skall reagera snabbare vid upptäckta oegentligheter i näringslivet bör en åklagare också ha skyldighet att inom sitt ansvarsområde aktivt bevaka vad som händer och om skäl föreligger besluta att inleda förundersökning eller starta en förutredning. Kommissionen föreslår att frågorna om införandet av en svensk version av institutet plea bargain, och proaktiv bevakningsskyldighet för åklagare utreds. Förändrad metodik vid förundersökningar. Ekobrottsmyndig- hetens långa handläggningstider leder till att bevisning försvagas, att det blir svårare att styrka ett väckt åtal och att påföljden kan bli mildare. I värsta fall uppstår en osäkerhet om vad som är tillåtet och inte tillåtet, eller bilden av ett rättsväsende som inte klarar sina grundläggande uppgifter. Utredningstiderna behöver förkortas med utgångspunkten att prioritera de stora ekobrottsmålen. När ett sådant mål kommer upp skall nödvändiga resurser tas fram så att det blir möjligt att snabbt och effektivt genomföra förunder- sökningen. Stora ekobrottsutredningar måste ses som projekt som skall genomföras inom en avgränsad tidsram. De poliser som arbetar vid Ekobrottsmyndig- heten har en allmän polisiär bakgrund. En differentierad rekryte- ring till polisyrket bör prövas, varvid en viss kvot reserveras för sökanden som bedöms vara lämpliga att utreda ekonomisk brotts- lighet. Akademiker med företagsekonomisk utbildning bör kunna direktrekryteras till polisyrket och genomgå en mer komprimerad allmän polisiär utbildning. Systemet för rekryteringen av ekopoliser bör bli föremål för en särskild utredning. bör också upprätta en pool av experter med kunskaper om t.ex. optionshandel, bankfrågor, försäkringsfrågor och värdepappers- marknaden. Även domstolarnas arbete med ekono- misk brottslighet måste präglas av hög kompetens. Redan nu kan expertkunskaper tillföras genom att domstolen förstärks med en ekonomisk expert och/eller en expert på skatterätt. Sakkunnig- bevisning kan också införas i rättegången. Den pågående centralise- ringen av domstolsväsendet leder till att det bildas större dom- stolar, vilket betyder att en viss avdelning inom en domstol kan specialisera sig på ekonomisk brottslighet. Vidare bör den utbild- ning som domarna erhåller om ekonomisk brottslighet förstärkas. Förändrade regelverk för effektivare ekobrottsbekämpning Korruption snedvrider konkurrensen inom näringslivet, ökar kostnaderna och leder till högre priser. Ett problem med straffbestämmelserna om mutbrott och bestickning gäller oklarheter i brottsrekvisitet otillbörlig belöning. Straff- bestämmelserna om bestickning och mutbrott borde vara tydligare. Kommissionen föreslår därför att en utredning tillsätts för att se över straffbestämmelserna om mutbrott och bestickning och att utreda möjligheterna att tydligare ange var gränsen går för tillåtet beteende samt om det är möjligt att införa en beloppsgräns för straffria fall. Det är en angelägen uppgift för branschorganisationer att hålla sig informerade om mark- nadsföringsmetoder inom branschen och vid behov själva informera om gällande regelverk. Kommissionen rekommenderar att de stora företagen inför särskilda antikorruptionsprogram och tillsätter en s.k. compliance officer med uppgift att kontrollera efterlevnaden av olika regler inklusive reglerna om mutbrott och bestickning. Administrativa avgifter mot insiderbrott. Av statistiken över insiderbrott framgår att insiderbrott inte bekämpas effektivt i . Kommissionen avstår dock från att föreslå åtgärder på detta område eftersom en annan statlig utredning väntas lägga för- slag om detta . Straffbestämmelse om företagaransvar. Verkställande direktörens och styrelsens ansvar är av central betydelse för ett aktiebolag. Det borde därför finnas en bestämmelse som direkt utsäger att ett åsidosättande av ett sådant ansvar kan medföra ett straffansvar. Kommissionen föreslår att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att överväga möjligheten att införa en straffbestämmelse om företagaransvar. I enlighet med kommittéförordningen redovisas finansierings- förslag samt konsekvenser för självstyrelse, brott och brottsförebyggande, småföretag samt jämställdhet. Avvecklingen av förmögenhetsskatten beräknas ge ett inkomst- bortfall på ca . Det bör finansieras genom något av alternativen höjd skattesats för bolagsskatten, föränd- ringar i reglerna för periodiseringsfonder inom bolagsskatten, höjd avkastningsskatt på pensionsavsättningar och ändrade regler för nedsättning av arbetsgivaravgifter eller genom en kombination av dessa finansieringsalternativ. Utgiftsökningar på sammanlagt ca föreslås finansieras genom neddragning av olika anslag inom utgiftsom- råden avseende näringsliv och rättsväsende. Förslagen i betänkandet bedöms underlätta för seriösa små- företag att konkurrera på lika villkor, stärka kampen mot ekono- misk brottslighet samt leda till en jämnare könsfördelning i bolags- styrelser. Confidence in Business – Dialogue, Analysis and Proposals The Swedish Commission on Business Confidence (Förtroende- kommissionen) was established by a government resolution of 5, 2002 to conduct an inquiry into the impairment of confidence in the Swedish business sector. The Commission pro- poses measures to improve the conditions for business to build up public confidence. Included in the Commissions mandate was the of a dialogue with business owners and representatives. The Commis- sions work therefore began with a web council, and a has submitted comments on the work on an ongoing basis. The Commission, together with business organisations, has set up the , which has drawn up the proposed Swedish Code of Corporate Governance (SOU2004:46). Material has also been gathered in interviews, conferences, and meetings in , , and the and from information from Swedish embassies, books, papers and articles, together with a number of specially commissioned supporting reports. Most of the supporting reports have been published in a supplement to the main report. An overview of the standards and the standard setting bodies relevant to the Commissions work can be found in an appendix to the report. Business Confidence Has Great Economic Value An introductory survey of the research reveals that the social sciences differentiate between real capital, human capital and social capital. Social capital is based on the confidence established among members of society. Confidence is defined as the expectation respecting other members of a community that comes into being when this community is characterised by consistent, honest and co-operative behaviour based on generally accepted norms. Social capital is a capability that results from the existence of confidence in a society or some part of it. There are several reasons why confidence is the basis for social capital. The concept the social trap describes a situation in which all those who want to honour the agreements that they have entered into, pay their taxes and so forth, gradually begin to suspect that many others - or indeed everyone else - in the system is not doing so and therefore they themselves begin to break the rules of the game. Another supporting factor is comprised of more culturally determined but slow changes and seems to vary with the degree of corruption in a society. There are no exact estimates of the value of confidence or of social capital but it is estimated that increased transaction costs owing to a lack of confidence could amount to 10 per cent or more of gross domestic product. The Commission therefore notes that public confidence is an important condition for prosperity and growth. Confidence is thus a matter of concern to society at large, not just to individual groups or institutions that on various occa- sions encounter wavering confidence. Reasons for the Lack of Confidence in the Business Sector In recent years, there have been a large number of business scandals in the and Europe that have revealed accounting fraud, economic crimes and excessive remuneration. The has resorted to stiffer legislation (Sarbanes-Oxley Act) and regulation (the Spitzer rules). In Europe, corporate governance codes have been developed in , , the , , , , , and and other countries. Developments in should be seen in the light of deregulated markets, internationalisation, increased indirect share ownership by households, the medias increased reporting of busi- ness matters and the stock exchange bubble of 1997 to 2002. Public confidence in large companies has fallen sharply in the past ten years, while confidence in banks has partially recovered after the banking crisis in the early 1990s. Swedish studies analysed by the Commission revealed the following: In a grading of confidence in institutions, large companies received a very low ranking, along with trade-unions, political parties, Parliament and the EU Commission; With respect to the institutions in society on which those ques- tioned relied, your bank topped the list immediately above the party you voted for. The business community was gener- ally ranked in the middle. The Government placed in the middle of the lower half of the table and the mass media at the bottom; With respect to confidence in occupational groups, business people and merchants were highly ranked. They were followed by financial advisors in banks and bank managers and immedi- ately under them were the heads of large businesses. Further down in the rankings were the heads of construction compa- nies, state- and municipally-owned enterprises, and insurance companies. At the bottom of the list were managers of invest- ment funds and stockbrokers. In an international comparison of public confidence in large com- panies, does well. In Transparency Internationals Corrup- tion Perception Index, is considered to be one of the worlds least corrupt countries. The events that have especially influenced the publics confi- dence in business in are: Deficiencies in salary and benefits systems. From 1997 to 2002, the salaries of managing directors increased by 70 per cent at the same time that the wages of industrial workers rose 16 per cent and the fell 16 per cent; Poor control over companies and mismanagement of their busi- ness activities. During this period, some of the largest compa- nies listed on the have found them- selves in serious economic difficulties. In addition the following factors are considered to have affected confidence in the business sector: Too narrow a recruiting base for boards of directors. Informal recruiting systems are most important in deciding who is recruited; these systems reinforce the general tendency of homogeneous business leaders to choose directors who are leaders like themselves; Brokers and financial analysts lack of integrity. Conflicts of interest and risks of conflicts of interest are common at the same time that there is outside knowledge about business activities and a culture of silence is typical of the sector; Accounting fraud and other economic crimes have an especially serious impact on public confidence. According to , it is the conduct of companies, not the medias portrayal of events, that has led to the loss of con- fidence in large businesses. However, representatives of the busi- ness community interviewed maintain that the portrayal of a crisis of confidence in the business sector is superficial. They generally share the above view, with the addendum that inadequate oversight and fighting fraud play an important role. According to those interviewed, openness is the crucial factor in avoiding behaviour that damages confidence and in strengthening trust. Strategies for Strengthening Confidence in the Business Sector The Commission finds that there is no general crisis of confidence in the Swedish business sector. On the contrary, confidence that business is acting in the best interest of society seems to be higher in than in many other countries. However, in recent years there have been a considerable number of events that have shaken confidence in parts of the business sector. These occurrences have attracted a great deal of attention in the mass media and led to a public debate, in many cases with well- founded critical overtones. The problem of confidence applies primarily to senior officials of larger companies listed on the stock exchange and to parts of the financial sector. Even though most companies that belong to these groups are not affected by the criti- cised events, they are affected by the worsened confidence in the business sector. Large companies dominate the reporting of news and the public debate, and a lack of confidence in them risks spreading to other parts of the business sector. Reasons for a Lack of Confidence Phenomena that have figured prominently in shaking business confidence, intensified by the stock market bubble, can be summa- rised as follows: High remuneration levels and inappropriate salary and benefit systems for senior executives that are inadequately linked to performance and/or difficult to appraise; Erroneous or misleading economic information has been a feature of several high-profile business scandals abroad, but similar incidents have also occurred in ; Abuse of market position or of information advantage. Examples include the revelations of cartels, insurance savers weak posi- tion relative to life insurance companies and their managers, and inadequate consumer information about complicated financial arrangements; Unclear roles and responsibilities such as conflicts between vari- ous tasks when board members sit on more than one company board; external auditors as consultants; brokers and financial advisors with sales tasks; lumping together analysis, brokers functions and business financing; insurance brokers incentive systems; and in state-owned enterprises, confusing the aims of business and public authorities; Poorly substantiated strategies and bad business decisions, primar- ily in the information technology sector, but also in businesses in more traditional sectors. Several reasons with some degree of interaction underlie these phenomena, the Commission found: The lengthy rise in the stock market that began in the early1980s and culminated in the extreme stock market bubble from 1997 to 2002. During this rise, the extent of households share-related savings increased and, towards the end of the boom, share values climbed sharply. When the fall in the market came, it had a highly negative impact on confidence in companies listed on the stock exchange and on the stock market, all the more so as its fall coincided with the disclosure of highly questionable remuneration systems for business leaders. Professional ana- lysts and investors contributed to the inflated market values, while financial advisors contributed to small savers exposure to high risks in their share investments; Want of personal ethics. Want of an inner and lack of openness may explain inappropriate, improper, or unlawful decisions by individuals; Poor corporate governance. The issue is primarily related to governance by companies owners and secondarily to govern- ance by the board of directors; An overheated investment banking culture in parts of the financial sector. The problems are not attributable to investment banking as such but to transaction-driven mergers and floats, inflated company valuations, short-term profit maximisation, inappro- priate bonus systems and overlapping roles. The role of the mass media is basically positive since it is through the media that much of what happened became known. However, those who were held up for rigorous scrutiny by the media and many others in the business community have often criticised the way in which the media works and reports. Confidence in a group can have a large impact on confidence in society as a whole and thus on social capital, which, as discussed previously, has considerable economic value. Thus the business confidence problems identified by the Commission must be taken seriously and carefully considered measures aimed at strengthening trust in business must be taken by the business community as well as by the central government. Strategies for Increased Public Confidence The Commission has worked on four main strategies for deciding programmes to promote confidence in the business sector. A good balance between different types of regulation. Statutory control is regulation by the Government; it includes laws, ordinances and public authorities regulations. Self-regulation refers to the regulations that individuals, associations or companies voluntarily adopt. Statutory control and self-regulation complement each other and both forms of regulation need to be improved to promote confi- dence in the business sector. The goal of the Commission is to create, with as few additional regulations as possible, the conditions needed for Swedish business to regain public trust. Thus a big responsibility rests with institutions and firms in the business community to rebuild confidence using various forms of self-regu- lation and voluntary measures. Ethics refers to the system of norms governing the conduct of companies and individuals. The exact formulation of ethical stan- dards is not critical to public confidence in the business sector, but it is important that the laws and self-regulation and the conduct of companies and individuals show conformity with the publics appraisal. A partial explanation of the problem of confidence in the business sector may be that norms in some management circles have moved in one direction while the general publics values and their expectations have taken another direction. Balance in the confidence triangle. Well-designed regulatory regimes are not sufficient to support public confidence. Another prerequisite is that anyone who violates the rules is dis- covered and subject to serious sanctions. The Confidence Trian- gle of Rules – Risk of Discovery – Sanctions has to be in balance at a sufficiently high level if it is to create and maintain a high degree of confidence. The system as a whole is not stronger than its weak- est part.